298 
paa forhaand maa. underrettes om underlagets røde farve angi ve® 
fedlagtig. 
Princippet for farveblindhetsprøverne er at man fremstiller en 
række f o r s k j e 11 i g e f a r v e r, men av s a m m e i n t e n s i t e t, 
—- bedst at man lar farveblinde 1 malere gjøre dette. Naar den farve¬ 
blinde nu ikke mere har intensitetsdifferensen at holde sig til, vil han 
sammenblande røde og grønne'— tildels ogsaa gule farver. Disse* 
farveprøver kan enten være av uldgarn — Holmgrens og Daaes prø¬ 
ver, eller paa karton trykte farvede figurer, som skal sees og utvælges 
i en bestemt avstand — „Nagels ringe“ , „01e Borneman Bulls tavle“ 
eller „Stillings tavle", der bestaar av en række felter, som for den ikke 
farveblinde tilsammen danner bokstaver eller tal, mens de for den, 
der lider av den omtalte feil, vil sammenblandes, da de bestaar av for- 
vekslingsfarver og derfor ikke vil kunne læses. For sjømænd har 
man forskjellige arter lanterneprøver. Selv disse er ikke altid pa,a- 
lidelige. Der gives farveblinde' som med lethet klarer lanternerne,, 
men som f. eks/ ikke kan greie Daae’s eller Bull’s tavler og omvendt. 
Benyttet litteratur: 
Prof. Dr. Ernst Fuchs: Lehrbuch der Augenheilkunde. Wien 1905* 
M. d. M. Stephen Mayou: Diseases of the Eye. London 1908. 
Prof. Dr. M. Tscherning: Thomas Young Oration i The optical So¬ 
ciety. London 1907. 
Dr. Søren Holth: Det normale synsorgans indirekte stirreblindhed. 
Kristiania 1896. (Doktorafhandling). 
Dr. Johan Widmark: Hygiea 1908 nr. 22 — Tre fall af toxisk am- 
blyopi med ovanlig etiologi. 
Dr. F. W. Edbridge-Green: Colour blindness and Colour Perception. 
Prof. Robert Tigerstedt: Physiologie der Menschen. 
Prof. Wilhelm Wundt: Lehrbuch der Physiologie der Menschen. 
Prof. Julius Bernstein: Physiologie der thierschen Organismus. 
Dr. Henning Rønne: Anatomiske, pathologiske og kliniske undersøgel- 
ser over alkoholisk intoxicationsamblyopi. Kjøbenhavn 1910. 
(Doktorafhandling). 
Fra alkemiens historie. 
Av Hanns v. Zobeltisch. 
Den kloke Virgilius fra Salzburg (1518) siger, at dersom man vil 
undgaa skuffelser, maa man ogsaa vogte sig for alkemien. Erfaringer 
fra alle tider lærer os, at alkemiens historie tillike er en skuffelsernes 
