304 
Altenburg. Denne skal ha sagt til ham: „ Jeg har nu andet og bedre 
at gjøre end at tænke paa jert ladhanseri“, hvortil Schwertzer svaret: 
„Herefter vil man i kurfyrstendømmet Sachsen lede med baade lys og 
lygte efter slikt ladhanseri — men — man finder det ikke“. 
I Dresden gjenoptokes da ogsaa senere de alkemistiske forsøk. 
Blandt andre blev ogsaa den allerede omtalte linn kei kaldt hertil, 
men han hadde ikke lykken med sig. Han beretter selv om hvorledes 
han hadde tapt sin gamle recept og taler sukkende om synd og skyld 
og om uskyldig utgydt blod, i hvilket kurfyrstehuset skulde ha del, 
saa at Gud derfor hadde tat sine gaver fra det — „saaledes som Guds 
førelse bestaar saa forunderlig i given og tågen tilbake.“ 
Med „det uskyldig utgydte blod“ tænker han vel først og fremst 
paa Seton. 
Denne skotlænder, Alexander Seton, var hin tids aller berøm,- 
teste adept. Efter hvad. der berettes, optraadte han for første gang 
paa. tysk grund i Basel 1603. Professor Joh. W. Dienheim fra Erei- 
berg i/Br. fortæller om, hvorledes han der gjorde hans bekjendtskap 
og om hvorledes han selv, som til da bestandig hadde mistrodd alky¬ 
mien, fra Saulus blev forvandlet til Paulus. I en bek j endt videnskaps- 
mand fra Basel, dr. Zwingers nærvær blev pron essen utført. Denne 
hadde nogen tabletter bly med sig, hos en guldsmed fik man en smelte¬ 
digel og underveis kjøpte-s almindelig svovel. Seton selv rørte ikke 
sakeme, ikke engang da man paa hans befaling tilsatte bly og svovel 
og under omrøren blandet massen. „Mens dette stod paa, spøkte han 
med os. Efter et kvarters forløp sagde han : „Kast saa dette lille 
brev i det flytende bly“ — i papiret fandtes et tungt, fettagtig pulver, 
der hadde et citronlignende farveskjær, men der skulde falkeøine til 
for at opdage dette, naar man tok litt av pulveret paa en knivspids. \ 
Vi gjorde som han bød os 1 og det til trods for, at vi var vantro som 
selveste Thomas. Efter at massen hadde kokt endnu et kvarter og 
der var blit rørt om i den med en glødende jernstang, slag. guld- 
smeden digelen ut — men da fandtes der ikke mere bly i den, men 
guld, der efter guldsmedens utsagn, i renhet langt overgik det un¬ 
garske og det arabiske. Dette veiet like meget som blyet hadde veiet. 
Jeg fik et stykke, som næsten var saa stort ,som fire dukater, og det 
har jeg gjemt til erindring om det storartede skuespilA — Denne 
Dienheims beretning blev senere i et og alt bekræftet av dr. Zwinger. 
Vi træffer saa Seton paa forskjellige steder, i Strassburg, Off en- 
