318 
ning sikret sig dennes fortsættelse, saa den forhaabentlig emdnu i lang 
tid faar virke som normalstation. I et avsn.it a.v boken gives en sani- 
menligning mellem nedbørmængderne for denne normalstation og de 
av Bergens kommune i 1900 oprettede fire nedbørstationer i omegnen 
(Fjeldveien, Fløistuen, Isdalen og Tarlebø). 
Forts ættéls en a.v dette verk maa imøtesees med stor interesse. 
Det vil sand.synligvis omhandle de øvrige klimatologiske faktorer 1 . 
Der vil da foreligge en fuldstændig klimatografi av Vestlandets hoved¬ 
stad. Denne første del av verket danner allerede et værdifuldt kilde'- 
skrift, P. S. N issen. 
Mindre meddelelser. 
Metallisk radium. Madame Curie og Debierne har meddelt 
videnskapsakademiet i Paris, at det er lykkedes dem at fremstille rent 
radium. Det metalliske radium har en skinnende hvit farve, men 
naar 1 det utsættes for luften, blir det sort. Lægges det paa papir, blir 
dette brændt. Det dekomponérer vand og har affinitet til jern. 
(Nature). 
Duraluminium. Ved Vickers. Sons og Maxims verker er det 
lykkedes at fremstille en aluminiumslegering, duraluminium, hvortil 
man stiller store forhaabninger. Den nye legering skal kun være ube¬ 
tydelig tyngre end aluminium og er haard som staal. Den kan valses, 
presses, hamres, smedes o. s. v. ved forholdsvis svak ophetning. Le¬ 
geringen har mange' værdifulde egenskaper, saaledes tæres, den mindre 
let end de andre aluminiumslegeringer, naar den utsættes for de sed¬ 
vanlige ætisende reagenser. Dens vegt er kun en tredjedel av mes¬ 
singens. (Nature). 
Nyt fund av glaciale plantefossiler. Under en reise i sommer 
(1910 1 ) tiraf jeg ved gaarden, Fuske land i Holme, 12 km. ovenfor 
Mandal, paa et sandtak med en fint skiktet jordart, hvor lagene viste 
en utpræget veksling mellem mere og mindre lerholdig materiale. Et 
stykke ifra saa det nærmest ut som „hvarlig lera a ; men lermængden 
viste sig ved nøiere eftersyn at være ganske underordnet. Indimellem 
de finere sandskikt optraadte lag og linser av grovere grusholdig sand, 
tildels med skraa skiktning, og i snittets øvre halvdel var sanden om¬ 
trent fri for lersubstans. 
Ved at brække istykker en av de sprøde lerholdige sandklumper 
som laa nedraset, fandt jeg et ganske vakkert bladavtryk av S a 1 i x 
polaris, og det viste sig, da jeg gjentok forsøket, at slike blad- 
-avtryk fandtes i inængder paa- skikt fl a.terne'. Salix polaris var 
