324 
nye forekomster, der med tiden kunde findes i de endnu litet kjendte 
lande. Sikkert er det. at de kjendte forraad av rike malmer med mere 
end 60 °/ 0 jern er meget begrænset, idet de aktuelle mængder utgjør 
omtrent 1300 mill. tons og de potentielle reserver ca. 700 1 mill. tons; 
av disse ca. 2000' mill. tons findes omtrent 2 / 3 i Sverige, der saaledes, 
uagtet det ikke hører til de absolut jernrikeste lande, paa grund. av 
malmemes høie jerngehalt er overmaate gunstig stillet. Ho ve dm assen 
av jordens malmforekomster er forholdsvis jernfattige, og det er først 
ved de seneste fremskridt paa tekniske' omraader. at flere av dem kan 
tilgodegjøres paa en siaa økonomisk maate, at driften virkelig svarer 
sig. Det vil bli en av fremtidens hovedopgaver at forbedre og utvikle 
disse metoder for utvinding av fattige jernmalme. 
Efter at en del forskere fra forskjellige lande hadde levert sine 
bidrag til diskussionen, blev der nedsat en komité bestaaende av 6 med¬ 
lemmer, 1 fra hver av de større jernproducerende lande (Amerikas 
forenede stater, England, Frankrike, Tyskland, Rusland og Sverige), 
der skulde utarbeide en saavidt mulig detaljert redegjørelse for jern¬ 
malmenes forekomst og utnyttelse. 
Det kan i denne forbindelse ha sin interesse at se lidt paa det 
norske bidrag til ovenfornævnte oversigt. Professor Vogt, der har 
forfattet det, gjør opmerksom paa, at Norge vistnok ikke kan regnes 
til de jernrikeste lande, men det har dog mange forekomster, som 
veid sin gunstige beliggenhet og sin gode erts maa kunne drives med 
fordel. Da flere av landets vigtigste jernmalmforekomster først er 
opdaget i de sidste decennier, mener ogsaa forfatteren, at der er grund 
til at nære haab om, at der maa kunne findes endnu flere. Regner 
man ut, hvor meget malm som efter vor nuværende kundskap til for¬ 
holdene og med de nuværende tekniske hjælpemidler med fordel kan 
utvindes, kommer man til en sum av 150—175 mill. tons., hvilket mot¬ 
svarer ca. 100 mill. tons jern. Vor malm falder i teknisk henseende 
i 5 grupper : 1) De saakaldte opberedningsmalme, som væsentlig er 
titanfri. og som findes i store masser i det nordlige Norge (Sydvaranger, 
Dunderlandsdalen, Salangen, Sørreisen o. s. v.). Det kvantum raa- 
malm med gjennemsnitlig 30 1 —36 °/ 0 jern, som kan utvindes ved drift 
i dagbrudd eller i litet dype gruber, kan anslaaes til ca. 350 mill. tons, 
motsvarende ca. 75 mill. tons jern. Hovedmassen av disse forekomster 
fortsætter nedover mot dypet, men med de nuværende hjælpemidler vil 
raamalmen paa disse dyp bli for kostbar, saa det ikke svarer sig at 
