325 
opberede den. 2) Titanfri h aa ndskeidemalm med 50—55 °/ 0 jern, 
hvorav der ved haandskeidningen paa flere steder ogsaa vil falde fat¬ 
tigere malm 1 , som maa opberedes. Den samlede mængde av denne malm 
kan med sikkerhet sættes til ca. 15 mill. tons, sandsynligvis beløper 
den sig til 25—30 mill. tons. 3) Titanholdig jernmalm, av hvilken 
der, naar den er tilstrækkelig grovkorning, ved magnetisk opberedning, 
kan erholdes et produkt med 65—68 °/ 0 jern og 1 å 2 °/ 0 titansyre. 
Den samlede mængde raamalm med 50 °/ n jern og 7—-18 °/ 0 titansyre 
kan sikkert anslaaes til 5 mill. tons, men der er al sandsynlighet for, 
at man kan regne med det dobbelte antal tons. 4) Titanjernsten med 
38—40' °/ 0 jern og 38—40 1 °/ 0 titansyre, findes særlig i Ekersunds—-Sog- 
gendalsfeltet. Man kan her sikkert paaregne 1 / 2 mill. tons ved haand- 
skeidning, sandsynligvis 1 mill. tons. Av opberedningsmalm ca. 3 mill. 
tons slig med ca. 40 1 °/ 0 jern og ca. 40 1 °/ 0 titansyre. 5) „Purplei-ore“ 
eller kisavbrand. Denne, der er noget svovlholdig, men indeholder 
ca. 60 °/ 0 jern, erholdes ved røstning av svovlkisen i svovlsyre- og sulfit- 
cellulosefabrikkerne. I de sidste aar er der aarlig anvendt, særlig ved 
fabrikkerne paa Østlandet, ca. 40,000' tons og inden faa aar kommer 
man vistnok op i et indenlansk forbruk av ca. 50,000 tons kis, hvilket 
vil repræsentere en aarlig produktion av purple-ore paa ca. 30,000 
tons. 
Det andet vigtige emne, man ønsket behandlet paa kongressen, var 
de klimatiske forandringer efter maksimum av sidste istid. Ogsaa i 
den anledning hadde den svenske kongreskomité henvendt sig til tal¬ 
rike institutioner og et stort antal videnskapsmænd i forskjellige lande 
for at faa dem til at yde bidrag til emnets utredning. Ogsaa denne 
henvendelse fra kongreskomitéen blev møtt med stor velvilje, og ved 
kongressens sammentræden kunde man fremlægge i trykt stand et om¬ 
fangsrikt arbeide („Die Yeranderungen des Klimas seit dem Maximum 
der letzten Eiszeit a ), hvortil der var indsendt ialt 47 beretninger, om¬ 
fattende 23 forskjellige lande. Efter sin natur maatte dette bli eit 
meget uensartet arbeide, idet de forskjellige forfattere, uagtet visse 
hovedlinjer allerede paa forhaand var opgit, behandlet opgaverne efter 
vidt forskjellige forutsætninger og paa meget forskjellig maate. Trods 
dette vil dette arbeide ha sin store betydning, idet det indeholder 
virkelig værdifulde bidrag, og fordi det viser os, hvor fragmentarisk 
vor kundskap er paa vedkommende omraade. Der er netop ved 
denne oversigt dannet en grundvold, hvor paa der senere kan ar- 
