383 
Dette fund er av adskillig interesse, da det saavidt vides er første 
gang modne frugter av krækling er paavist paa Spitsbergen. Iethvert 
fald har jeg ikke i literaturen set nogen angivelse derom, Endnu for 
faa maaneder siden, i en avhandling der blev fremlagt for den inter- 
nationale geologkongres i Stockholm isommer, uttaler Gunnar 
Andersson, at kræklingen i nutiden ikke sætter frugt paa Spits¬ 
bergen, hvorimot han har fundet frugtstener av den i torvprøver som 
prof. A. G. Nathorst i 1882 har bragt med hjem derfra. Anders¬ 
son mener, at klimatets avkjøling efter den varme tapestid har hat 
tilfølge, at kræklingen ikke nu længer kan modne sine frugter paa 
Spitsbergen. Dette kan efter Norbergs fund ikke længere opretholdes. 
En anden sak er det, at vi har mange andre og avgjørende grunde til 
at anta, at Spitsbergens klimat engang efter istiden har været varmere 
end nu. Saa denne slutning rokkes ikke, selv om et av de argu¬ 
menter, der har været anført til støtte for den, taper sin vegt. 
Jens Holmboe. 
Jordens dypeste borehul. I et møte i november ifjor i det 
tyske geologiske selskap beskrev professor Michael jordens dype¬ 
ste borehul. Dette findes ved Czuchow i Øvre Schlesien. Hullet 
skulde egentlig være ført ned til en dybde av 2500 m., men ved 
2239.72 m. stansede man boringen. I borehullet foretoges en række 
temperaturmaalinger. Til termometrene hadde man 37 hylser, som 
med en indbyrdes avstand av 30 meter blev sænket ned i borehullet. 
De i de øverste 300 meter foretagne maalninger skal være tvilsomme, 
man fandt nemlig her usedvanlig høie temperaturer, saaledes i et dyp 
av 76.8 m. + 35.2° bel. Der har øiensynlig i det øvre 440 mm. vide 
borehul foregaat en meget sterk vandcirkulation. Men ogsaa paa de 
større dyp har der været en saadan, hvad der fremgaar av tallene i ved- 
føiede tabel, som angir dybden for ca. hver 10° stigning av tempera¬ 
turen : 
Dybde i meter 450.53 701.19 1005.15 1158.56 1283.66 1594.26 2127.94 2221.00 
Temperatur. . . 25.2 30.5 40.0 49.9 60.4 70.5 80.4 83.4 
1° temperatur- 
stign. paa meter 25.4 49.2 32.0 15.5 11.9 30.7 53.9 31.0 
, Ved beregningen av temperaturen forutsættes en overflatetempe¬ 
ratur av -l- 7.5°. 
Man ser av disse tal at temperaturstigningen nedover mot dypet 
er ganske uregelmæssig. Ved nærmere betragtning vil man dog finde 
i de to borehuiavsnit, 0—1130m. og 1130—2221 m,, en viss regelmæs- 
sighet, i de øverste partier er der en for sterk stigning, derpaa kom¬ 
mer et midtre parti med for ringe stigning, nedenfor dette er stignin¬ 
gen temmelig normal (32° og 31° paa 100 meter). En saadan anord¬ 
ning av temperaturen rnaa skyldes våndet i borehullet Era dypet 
kommer varmt vand, ovenfra derimot koldt. Gjennemsnitlig steg tem¬ 
peraturen en grad for hver 29 meter eller efter Michaels beregning for 
hver 31.8 meter. 
Zeitschr. d. Gesellsch. f. Erdkunde zu Berlin. 
