37 
danner den dybere, udadgaaende Strøm, medens Atlanter¬ 
havet sender sit Vand igiennem en øvre, ind til Middelhavet 
gaaende Strøm. Dette Forhold foranlediger, som en engelsk 
Søofficeer engang fortalte mig, at en Baad i Gibraltarstrædet 
kan ligge for Anker ved en Kiedel, idet denne, naar den 
sænkes til en vis Dybde, ved den udadgaaende Strøm holder 
Modvægt mod den indadgaaende Strøms Indvirkning paa 
Baaden. Man antager, at den udadgaaende Strøm, som bort¬ 
fører Middelhavets Vand, indtager sit dybere Løb, fordi den 
er saltrigere og altsaa vægtfuldere, end Atlanterhavet. At 
Forholdene ogsaa kunne være omvendte og det saltrigere 
Vand flyde ovenpaa, naar det er varmere, skulle vi snart see, 
og det fortiener derfor endnu en nøiere Undersøgelse, hvor¬ 
ledes det forholder sig med disse to Strømmes Saltholdighed. 
Med Hensyn til Sundet ved Helsingør har jeg anstillet 
en Række Undersøgelser, der godtgiøre, at ogsaa der er en 
dobbelt Strøm, men at Forholdene ere modsatte dem ved 
Gibraltarstrædet, idet Kattegattets Vand i Almindelighed danner 
en ind imod Østersøen gaaende Bundstrøm, medens Øster¬ 
søens Vand som oftest danner en udadgaaende Overstrøm. 
Fiskerne ved Sundet have længe kiendt denne Bundstrøm, 
medens den synes at have været lidet paaagtet af viden¬ 
skabelige Iagttagere. For et Par Aar siden havde man Ledighed 
til at iagttage denne indadgaaende Bundstrøm under meget 
paafaldende Forhold. Dampskibet Cimbria blev nemlig paa- 
seilet i Øresund, ikke langt fra Helsingør, og sank meget 
hurtigt efter denne Beskadigelse. Da man derpaa gik ned 
med en Dykkerklædning for at redde Lasten, fandt Dykkeren 
sig i en saa voldsom Bundstrøm, der gik ind i Østersøen, at 
han ikke kunde udrette noget. Ifølge 19 Iagttagelser, anstillede 
imellem 17de April og 11te September 1846, er Helsingørs 
Bundstrøms Middelsaltholdighed 19,002 p. m., medens Over- 
