53 
maa erindres paa den anden Side, at i en aandelig Spænding 
kan Søvn endog undværes i lang Tid. Om Paganini for¬ 
tælles det, at han næsten ei kiendte Søvn under sine musi¬ 
kalske Studier, idet disse absorberede Alt. Her ligger dog 
ogsaa Faren nær; thi Søvnløshed kan, som vi vide, lige saa 
godt være Aarsag til som Følge af Sindssygdom. 
Dog, dette er blot almindelig Psvchologie, og det er 
sagt bedre, end jeg lier i Korthed kan giøre det; — men 
det Spørgsmaal, der stilles til Naturforskeren, til Physiologen 
og Lægen, er: Hvad danner det materielle Substrat for det 
ene eller andet Slags Hierne, og hvorved skiller Grundlaget 
sig hos de forskiellige Individer? Her staaer Kundskaben 
stille; thi den yderligt One Structurforskiel, som herved 
kommer i Betragtning, er ei aaben for physisk Fndersøgeise 
til denne Dag og bliver maaskee evigt skiult for os. Det er 
formasteligt at gaae i Bette med tildeelte Gavers Aarsag, 
med Talentets og Geniets Grund! Lad saa være, vi maae paa 
det Punkt, hvorpaa vi staae, bøie os og hylde dem som høiere 
Tilskikkelser. Men ei er det os formeent at studere dette 
høiere Livs Yttringer og de Indflydelser udenfra, som giøre 
sig giældende under Hiernelivets Arbeide, og som kunne 
forstærke eller svække det. Og saa staae vi da igien paa 
det materielle Gebeet og grunde paa de materielle Be¬ 
tingelser for en fri Virksomhed af de aandelige Evner. 
Skiøndt det vistnok ligger fiernere fra dette Studium, vil 
det dog være i sin Orden, at vi et Øieblik fæste Opmærk¬ 
somheden ved Plantelivet, fordi ogsaa dette har de samme 
Stoffer behov for at leve, og fordi vi see, at der ved dette 
Liv kan vise sig Phænomener, der ligne dem, der udgaae 
fra Organismer, forsynede med et Nervesystem. Hvem 
kiender til Exempel ei de sensitive Planter og den mærk¬ 
bare Indflydelse, som endog den letteste Berørelse af et 
