181 
reservoir eller säck, i hvilken födoämnena instoppas utan 
ordning, utan man måste tillerkänna ventrikeln ett slags 
instinctiv förmåga att bland födoämnena välja samt placera 
hvart på sitt rätta ställe och i en viss ordning. Sedan nu 
födoämnena blifvit placerade, omslutas de öfver allt tätt af 
magens alla muskellager, hvilket ses på djur, dödade nyss 
sedan de ätit sig mätta; kunde man ur deras ventrikel ut¬ 
taga ingesta i klump, skulle den sannolikt framställa liksom 
en afgjutning af ventrikeln. Tillföljd af muskeltrycket ut¬ 
pressas ur körtelapparaten (den chemiska representanten vid 
matsmältningen) Succus gastricus på ingesta, hvarpå dessa 
förmedelst Fibræ circulares liksom pumpas bort åt Pylorus 
(Carpenter); slutligen lemnar Sphincter Pylori passage för 
Chymus in i Duodenum. 
Ventrikelns muskler ega både motoriska och sensitoriska 
nerver; alltefter de intryck, hvilka ventrikeln emottager af 
ingesta, sätta Gangliicellerna de eller de motoriska grenarne 
i verksamhet och så röres muskulaturen, ty, enligt Retzius, 
har ventrikeln sitt centralorgan i Medulla oblongata lika väl, 
som lungorna sin Nodus vitalis (enligt Donders, Physiol. d. 
Mensch. p. 293, kan dock Nervus Vagus genomskäras, utan 
att ventrikelns rörelser störas). 
Må det tillåtas mig sluta denna uppsats med de ord, 
hvilka Anders Retzius yttrade sista gången han föreläste om 
ventrikeln: »Det är onekligen att anse som en mera stor¬ 
artad och vis inrättning af Naturen, då ett organ är enkelt 
och dess functioner complicerade, än om sjelfva organet är 
compliceradt«. 
