344 
Farve, som følger Sygdommen med Opløsningstilstand i Blo¬ 
det; en enkelt Gang viste Bugspytkiertelen meget smaae Pletter, 
ligesom af udtraadt Blod. 
Mørkt, violetfarvet Blod, som sielden lod spore Fibrin- 
klumper, var meget almindeligt hos disse Syge; dog forekom 
der ogsaa, navnlig i Slutningen af Epizootien, flere Tilfælde, 
i hvilke Blodet var som i sund Tilstand, uagtet nogle af de 
paagiældende Dyr hørte til de stærkest Angrebne. 26 Gange 
fandtes Blodet i en stærk Opløsningstilstand. 
Biernen blev undersøgt i 30 Cadavere; hos 6 Syge 
viste den sig af tilsyneladende sund Beskaffenhed, saavel i 
Binderne, som i Biernemassen selv; hos 21 vare Blodkar¬ 
rene her for meget fremtrædende og Farven ofte rødladen, 
undertiden med Smaapletter, som af udtraadt Blod; desuden 
havde 11 blandt de sidst berørte 21 Kamrene fulde af Blod¬ 
valle, og 1 af disse viste tillige en blød Svulst af Størrelse 
som en Basselnød, med graa-rødladen Farve, smalt til¬ 
løbende i Enderne, og som udgik fra venstre Sidekammer og 
strakte sig til Biernens Grund; denne Svulst maatte antages 
at staae i Forbindelse med Aarefletningen. 3 Gange iagttog 
man rigelig Blodvalle i Kamrene, uden at anden sygelig Til¬ 
stand var at bemærke. De 6 Bunde, hos hvilke Biernen 
fandtes tilsyneladende sund, havde viist de meest fremtræ¬ 
dende Tegn i Sygdommen, og de 5 af dem vare vilde og 
bidske. De fyldte Biernekamre, de for meget fremtrædende 
Blodkar og den for røde Farve forekom lige saa ofte hos 
de mere vilde som hos de mere stille Syge. — Rygmarven 
blev ikke undersøgt saa ofte som Biernen. Blandt 6 Iagt¬ 
tagelser vare saavel Rygmarven selv som dens Binder tilsyne¬ 
ladende sunde i 2 Tilfælde (mere stille Syge); 3 Gange viste 
de en forhøiet Rødhed, og 1 Gang var Rygmarven tillige 
omgiven af rød Blodvalle (vilde og bidske Syge). 
