403 
Anken mod mig angaaer følgeligt ikke Hovedspørgsmaalet, 
men skal vise, at jeg ikke har været i min Ret med et af de 
valgte Exempler, idet Feilens Opklaring er fra en senere Tid end 
Pharm, norvegica. Dette forholder sig ingenlunde rigtigt; thi 
har Søgningen været forgieves i botaniske Værker, har det ikke 
været saaledes i de især til Pharmacopoeernes Udarbeidelse 
benyttede pharmacognostiske og pharmaceutiske Skrifter. Alle¬ 
rede 1834 bragtes Balsamfrugterne til Paris, og Guibourt angav 
i »Journal de Pharmacie«, at disse Frugter, som stammede fra 
det rette Perubalsamtræ, tilhørte en anden Art end Myro- 
spermum peruiferum Dec. Flere Gange har jeg selv erholdt 
ægte Balsamfrugter, første Gang for c. lo Aar siden (Af¬ 
bildningen i Dr. Ørsteds Afhandling er efter et af mine 
Exemplarer), og disse viste sig tydeligt afvigende fra de til 
ovennævnte Plante hørende Afbildninger. I »Pharmaceutical 
Journal and Transactions«, Vol. X, Nr. 8, S. 230 (London 
1850) har Pereira først beskrevet Myrospermum sonsona- 
tense og foreslaaet at kalde den, ikke fra Peru, men fra 
Centralamerika kommende Balsam efter Productionsstederne 
Balsamum sonsonatense seu sansalvadorense nigrum. I 
Canstatt’s »Jahresbericht fiber die Fortschritte in der Phar¬ 
macie im Jahre 1850« (Erlangen 1851),. den bedste og saa 
at sige eneste systematisk ordnede pharmaceutiske og pharma¬ 
cognostiske Aarsberetning, man har, følgeligt aldeles uund¬ 
værlig for en Pharmacopoe-Commission, findes Side 59 et 
Referat af Pereira s Afhandling, hvor imidlertid ved en Mis- 
forstaaelse den med Myrospermum sonsonatense synonymt 
formodede M. pubescens Ruix er anført som Moderplante, 
hvilken Feil derfra er gaaet over i senere Pharmacognosier, 
som Schroffs (Wien 1852—53). Dr. Royle foreslog 1852 
Navnet Myrospermum Pereiræ og Dr. Ørsted 1855 M. sansalva¬ 
dorense, hvilket sidste Navn han senere tog tilbage, da jeg 
26 * 
