485 
Forsøgene give her en mindre Værdi, hvilket hentyder 
paa, at Bøiningen tildeels ogsaa gaaer for sig i Glassets 
Indre. Dette sees tydeligere, naar Gitteret stilles skraat, 
under lige Vinkler med den indfaldende Straale og Kikker¬ 
tens Axe, idet jeg da ved nogle Forsøg for en Bøining 
af 90° fandt d = 20° og ikke 45° , som Beregningen 
vilde give. 
Man seer saaledes, at Forholdet vel er meget indviklet, 
men at det dog i det Væsentlige kan finde en naturlig For¬ 
klaring ved at antage Svingningerne lodrette paa Polarisa¬ 
tionsplanet, hvorimod den modsatte Antagelse aldeles ikke 
vilde kunne bringes i Overeensstemmelse med Forsøgene. 
For at giøre Resultaterne mindre indviklede og lettere 
tilgængelige for Beregningen, indrettede jeg Gitterne paa 
følgende Maade: Over Sodstriberne smeltedes Canadabalsam, 
og en sleben Glasplade trykkedes her ovenpaa, hvilket lod 
sig giøre, uden at Gitteret led mindste Skade. Da Balsamet 
har omtrent samme Brydningsforhold, som Glasset, kunde 
man nu betragte Sodstriberne, der damrede Gitteret, som 
liggende inde i selve Glasmassen og den Dreining, der hid¬ 
rørte fra Lysets Overgang fra Luft til Glas og derefter fra 
Glasset til Luften, kunde nu nøiagtigt tages i Beregning. 
Gitteret opstilledes stedse saaledes, at det dannede lige 
Vinkler med den indfaldende Straale og Kikkertens Axe. 
Det viste sig nu ogsaa her, at den verticalt polariserede 
Composant af det indfaldende Lys blev mere svækket, end 
den horizontale, og at derfor Polarisationsplanets Dreining 
altid var positiv, uagtet det ved Reflexionen fra de to 
Glasflader maatte blive dreiet i den modsatte Retning. 
Som Middel af mange Forsøg med forskiellige Gittere 
(2, 5, 10 Striber paa l mm ) fandt jeg 
