494 
Då man, såsom väl i de flesta fall är händelsen, ope¬ 
rerar med mer eller mindre syrehaltiga materialier (ofull¬ 
ständigt reducerad metall eller luftblandad chlorgas) bildas 
alltid i första stadiet af chlorgasens inverkan ett ymnigt an- 
flog af den hvita biacisuperchloriden, som i sin ordning 
efterträdes af den röda, tills slutligen den syrefria producten 
oblandad uppträder. Om alltså det först uppkommande 
sublimatet oaflåtligt bortjagas, tills vid afsvalning inga röda 
kristallnålar längre visa sig, erhåller man utan svårighet, men 
endast på detta sätt, en verkligt syrefri product. 
En mängd analyser, verkställda å preparat af olika be- 
redning, hänvisa 
, alla 
på superchloridens formel: 
Ber.: 
Funnet: 
1 . 
2. 
3. 4. 5. 
6. 
W == 46,35 
46,20 
46,45 
45,84 46,49 46,28 
— 
Cl 3 = 53,65 
100,00 
" ~ _ 
53,76 
Den rena superchloridens färg är mörkt gråviolett utan 
spår till röd anstrykning. Den sublimerar i serdeles otyd¬ 
liga kristaller och stelnar efter smältning alls icke kristal- 
liniskt. Decrepiterar häftigt vid fullkomlig afsvalning och 
faller sönder till ett fint, kristalliniskt pulver af vackert 
violett färg; en för ämnet i hög grad karakteristisk egen¬ 
skap, som omöjligen kunde undgått uppmärksamheten, der 
man haft att göra med fullkomligt ren substans. Reactionen 
med vatten är serdeles svag; ingen värmeutveckling förmärkes 
och den violetta färgen bibehåller sig länge oförändrad, tills 
efterhand wolframsyra uppkommer. Om också, som det v ill 
synas, aldrig felande spår af inblandad chlorid föranleda 
samtidig bildning af oxid, torde dock oförändrad superchlorid 
till en del misstagits för den violettbruna oxid, hvars upp- 
