766 
et heelt Kort af Amtspladerne, og det er dette, som jeg har 
fremlagt for Sectionen. Iagttagelserne ere der udtrykte ved 
Farver, anbragte over Kortets Situation. 
For Farvernes Anvendelse til at betegne de forskiellige 
Bjergarter bliver i Marken et bestemt Princip overholdt, da 
Enhver i Regelen har sit Kort lige ved Haanden. Under 
Sammendragningen af Observationerne maa da senere vistnok 
en og anden kun petrographisk Betegning inddrages. I det 
fremlagte Kort har jeg dog beholdt flere af de i Marken ret 
beqvemme Regler, saasom at brændende Farver (Carmin, 
Zinnober o. s. v.) betegne de eruptive almindelige Biergarter, 
at Blaat i forskiellige Nuancer angiver kalkrige lagede Etager, 
Guult qvartsrige Formationer o. s. v. 
Efter disse faa Oplysninger om de anbragte Farvers 
Betydning vil det allerede freingaae for Enhver under det 
første Blik paa det fremlagte. Kort, at de eruptive eller plu- 
toniske Masser spille en stor Rolle i Norges Fieldbygning. 
Forskiellen mellem vort Standpunkt nu og for nogle Aar 
siden, da vi for de store Forholds Vedkommende ene og 
alene havde Gæa Norvegica’s Oversigtskort for Øie, er i 
Sandhed meget stor. 
Jeg skal, førend jeg i største Korthed angiver de an¬ 
bragte Farvers Betydning og dermed Formationerne og Etage- 
bygningen i det østenlieldske Norge, først fremsætte nogle 
almindelige Bemærkninger om de ydre Fieldformer. 
For Geologen i Marken, hvis væsenlige Arbeide er at 
optage et Kort, er Studiet af de ydre Fieldformer af største 
Vigtighed. Han kan umuligt sætte sin Fod paa ethvert Field 
og slaae med Hammeren i enhver fremspringende Kant. 
Meget maa han kiende i Frastand. 1 et saa klippefuldt Land 
som Norge, og desværre ofte saa skovløst, er der ogsaa den 
bedste Anledning til at studere de ydre Formers Afhængighed 
