776 
Tid, er tydeligt betegnet ved Masser af Conglomerat, som 
ligge øverst i denne Lagfølge, og som tildeels endog hvile 
afvigende og overgribende leirede som en selvstændig Etage 
ovenpaa de henved 1000 Fod mægtige Skifere og Sand- 
steen. Det var her atter de rundt omkring omgivende 
ældre Qvartsfielde, som leverede det meste Materiale. Fast 
alle de tilrundede Brudstykker hestaae af Qvarts. 
Et geologisk Åldersspørgsmaal af Vigtighed er endnu 
her at besvare. 1 Høifieldene og allerede før, paa Fjeld¬ 
marken i Gudbrandsdal og Valders, findes en stor qvartsrig 
Skiferformation, som jeg vil betegne med Navnet Høifields- 
Qvartsen eller Høifields-Skiferne. De ligge paa det 
Tydeligste over de undre siluriske Æqvivalenter i den cen¬ 
trale Deel, og som det synes paa flere Steder endog leirede 
over Underlaget. 
Er dette Æqvivalent for de sydligere Egnes devoniske 
Strater eller kun for Kalksandstenens Etage? 
Den overgribende Leiring over Underlaget taler for det 
Første, medens den Omstændighed, at de indre centrale 
Partier af Landet beviisligt allerede vare løftede, da de yngre 
siluriske Etager afsattes ved Christianiafiorden, taler for det 
Sidste. Mellem Høifieldsqvartsens Lag forekommer Dolomit. 
Jeg saae i de ledende Lag af Dolomit og Magnesiakalksteen 
engang et Argument mere for at ansee Fløifieldsqvartsen 
(hvortil jeg dengang ogsaa feilagtigt henregnede Rundans 
Qvarts paa Grund af det i Gudbrandsdalen blottede Profil, 
som snoer sig omkring den sidste uden at giennemskiære 
den) som en devonisk Æqvivalent. Jeg er nu tilbøielig til 
ganske at opgive denne Anskuelse, da mange Resultater af 
de senere Aars omstændeligere Undersøgelser samle sig der¬ 
imod, og sætte den hele Høifields-Formation med dens Qvarts 
