782 
kende Fiskeleret, medens det i Faxøbakke selv har opnaaet 
en meget stor, sandsynligviis 100 Fod overstigende Mægtig¬ 
hed. Hidtil luende vi det paa intet andet Sted faststaaende, 
medens der iblandt de store Rullestene, der charakterisere 
de næsten lodret staaende Lag af Brunkulformationen i Nær¬ 
heden af Strib, paa Nordvestkysten af Fyen, findes en Blok 
af en lignende Kalksteen, som den der findes i Faxøbakke 
og med lignende Forsteninger. Denne Blok er i Udseende 
og Structur for saa vidt forskiellig fra Faxøbakkens Kalksteen, 
at den maa antages at hidrøre fra en anden, hidtil ubekiendt 
Localitet. 
I Faxøkalken paa Stevns Klint iagttager man ved nøiere 
Betragtning en Mængde smaae Huller, saa store som et 
Knappenaalshoved, fyldte med et grønt, jordagtigt Mineral, og 
den viser derved en Tilnærmelse til det grønne Sand og de 
graagrønne, sandede Kalkstene, som jeg senere skal omtale. 
3) Faa disse to, kun lidet mægtige Lag følger nu et 
stort og mægtigt Lag af en sandsteenformet Kalk¬ 
steen, med mange sammenhængende Lag af en graa, horn- 
steenagtig Flint. Jeg kalder denne Kalksteen sandsteenformet, 
for dermed at betegne dens Sammensætning af Korn, der 
ere Brudstykker af Kalkforsteninger, især Bryozooer, forenede 
ved en fiin, kridtagtig Masse til en Kalksteen med Sandsteen- 
Structur. Leiringsforholdene ere høist (.-Karakteristiske, idet 
Flinten, der udtrykker Slentningen, løber i meget stærkt 
bøiede, sammenhængende Lag, saaledes ordnede, at det 
samme Lag paa et Sted kan være det underste af en heel 
Gruppe af lignende Flintlag, medens det i sin Fortsættelse 
kan blive det øverste af en anden lignende Gruppe. Denne 
Kalksteen, som jeg har betegnet med Navnet Liimsteen, 
efter den Benævnelse, som den fører i Jylland, er meget 
udbredt i de nyere Kridtpartier i den nordlige Deel af den 
