795 
Til Oplysning om Forholdene skal jeg omtale nogle Locali- 
teter. Langs en Deel af Gneisgranitens Grændse i det 
vestlige af Thelemarken er der i Skiferne en Mængde Granit¬ 
gange, tildeeels grovkornige (Pegmatit). 1 disse er iagttaget: 
Kobberglands, spraglet Kobbererts, Kobberkies, Molybdæn - 
giands, Svovlkies, Rødgyldenerts, Spor af Guld og Sølv, 
Desmin, Heulandit, Laumontit. Paa en Gang i Gneisgranit 
i Brandsnuten i Botnedalen er der Mangankisel og Magnet¬ 
jern samt en Manganerts. Omkring de Kongsbergske Gabbro- 
districter er der en Mængde sølvførende Gange, der foruden 
Ertserne indeholde mange Mineralier, hvoriblandt Kalkspath, 
Fluszspath, Tungspath, Axinit, Harmotom, Laumontit, Kul¬ 
blende ere de hyppigste. Om disse Gange saavelsom Fahl- 
baandertserne har Th. Kjerulf og jeg nylig søgt at vise, at 
de ingenlunde ere Udskillinger af Skiferne, men maae hid¬ 
røre fra de samme Canaler, der først aabnedes ved Gab¬ 
broens Frembrud. Ved Kragerø har ogsaa Gabbro brudt 
frem. I den nøieste Sammenhæng dermed staaer først en 
Mængde Kiesimpregnationer, dernæst Gange af straalig Horn¬ 
blende, hvori der er Apatit, tildeels i Masser, Titanjern, 
Rutil, Skapoiith, Kublende, Qvarts og Kalkspath i Krystaller 
samt visse Felsiter (Palæoalbit?), samt paa Langø og Gumø 
et System af Gange, bestaaende af Brunspatb, Felsit, Brud¬ 
stykker af Skiferne, Albit, Epidot, Rutil, Magnetjern og Jern- 
glands, — vigtige som Malme —, samt nogle Kiese. Ud¬ 
bruddene begyndte med Gabbro, de andre Gangmasser fulgte 
efter og vist ikke længe efter. — Fra Arendals Gruber er 
der en Mængde Mineralier. Disse kunne deles i to Klasser, 
nemlig i dem, der høre hiemme i den eruptive Leiestedmasse, 
og i dem, der hidrøre fra de oversættende Granitgange. Leie- 
stedmasserne bestaae især af Augit, Kalkspath og Granat; i 
Granitgangene optræde Zirkon, Orthit og Titanit. I den 
