796 
arendalske Egn er det ogsaa som bekiendt paa Pegmatit- 
gange, at Yttrolitanit, Alvit, Euxenit og Tyrit forekomme. 
De fleste af de Mineralier, man kiender fra Brevig, fore¬ 
komme i grovkornige Syenitgange i Syenit. Endelig skal 
jeg bemærke, at Achmiten paa Eger forekommer i en Qvarts- 
gang, der ligger som Lagene, og er ikke meget fiernet fra 
et stort Feldt af vor yngste Granit. 
Det Anførte maa være nok til at vise, at de fleste Mine¬ 
ralier forekomme paa eller ved vitterligt eruptive Gange, og 
at disse sielden optræde selvstændigt, men slutte sig til en 
eller anden i større Masse forhaandenværende eruptiv Biergart. 
Skiferne beholde saaledes kun tilbage de Mineralier, der 
danne deres Masse, saaledes Qvarts, Feldspath, Glimmer og 
Hornblende, samt undertiden Granat, Vesuvian, Epidot og 
maaskee faa andre, og disse Mineralier ere ikke opstaaede 
ved nogen anden Slags Metamorphose end den, der finder 
Sted, naar de Stoffer, der ere forhaanden i en Blanding, 
under Ophedning indgaae en chemisk Forbindelse og som 
saadan chrystallisere. Naar der ikke desto mindre som en 
Sieldenhed paavises, at et Mineral indtager Formen af et 
andet, da har der vistnok fundet en senere Forandring 
Sted, men denne er altid local og fortiener kun ringe Op¬ 
mærksomhed, naar der er Spørgsmaal om Maaden, hvorpaa 
det Hele er dannet. 
Jeg skal endnu kun giøre opmærksom paa den siluriske 
Afleiring, som forekommer i Sydvest og Nordost for Halling- 
skarven. Den bestaaer af Leerskifer, der indeholder Kul og 
Kies, og er saaledes en almindelig Alunskifer. Mægtigheden 
er 2 å 300 Fod. Derover ligger en lidet mægtig Qvartsit. 
Denne Afleiring er ikke funden i en lavere Niveau end 4000 
Fod over Havet og indtager saaledes Toppene af de høieste 
