633 
linger: Hyperidae, Gammaridae og Caprellidae vil vel 
altid beholde sit Værd, men de Charakterer, der ere lagte 
til Grund for Underafdelingerne , ville vanskeligt blive 
giældende, saa at Gruppernes Grændser ville komme til at 
lide Forandringer. Saaledes afvige t. Ex. Dana og Spence 
Båte i Begrændsningen for de enkelte Familier og Under¬ 
familier, saa at de samme Slægter ofte findes i forskiellige 
Underfamilier. De stemme heller ikke overeens i de Cha¬ 
rakterer, som de lægge Vægt paa som Inddelingsprincip. 
Hertil kommer ogsaa, at disse Forskere ikke af egne Under¬ 
søgelser kiende de nordiske Amphipodearter. Muligviis har 
ogsaa Sproget, hvori de tildeels ere beskrevne, været til 
Hinder for tilfalde at opfatte de anførte Charakterer, saa at 
enkelte Misforstaaelser have indsneget sig. For Tiden vil 
det saaledes være vanskeligt at sammenstille vore Amphi- 
poder i et conseqvent giennemført System, eller i alle Dele 
at følge et allerede opstillet. Jeg vil derfor i det følgende 
foreløbige Bidrag til de norske Amphipoders Naturhistorie, 
ligesom Bruzelius, under Familierne kun anføre Slægterne 
efter hverandre, saaledes som jeg troer at de efter deres 
mere eller mindre nære Slægtskab bør sættes ved Siden af 
hinanden, uden at gruppere dem i Underfamilier. Dog vil 
jeg ved de for disse opstillede typiske Slægter berøre saa- 
danne Punkter, som jeg troer kunne tiene til at belyse 
Gruppernes nærmere Slægtskabsforhold. 
Ved Amphipodernes Systematik har jeg ikke alene taget 
Hensyn til Føddernes og Halens Form, men ogsaa, og det 
fortrinsviis, søgt at hente systematiske Charakterer fra andre 
lige saa vigtige om end mere skiulte Organer, nemlig Mund¬ 
delene, Æg- og Aandepladerne. Vistnok har Munddelenes 
Dannelse allerede længe været anvendt ved den systematiske 
Opstilling, da Mangelen eller Tilstedeværelsen af Palper 
