662 
undersøger man disse nøiere, vil man let finde, at de ere 
af en indbyrdes meget afvigende Form, og saaledes ikke 
kunne hore til samme Slægt. Nogle af dem ere tykke, 
kiølede, kantede og have ofte et med Torne besat Legeme, 
samt et stort tilspidset Rostrum. Maxillarføddernes indre 
Laminæ ere smaae, deres Palpe særdeles lang; det første 
Par Maxiliers indre Lamina er liden og forsynet med en 
Børste. Herhen høre Arterne panopla og pulchella, 
som kunne opstilles som en særskilt Slægt, der kan beholde 
Bruzelius’s Slægtsnavn Paramph ithoé. Andre have et 
langstrakt, sammentrykt Legeme med middelmaadige Epime- 
rer og lange Antenner; deres første Par Maxiliers indre 
Lamina er forsynet med 4 — 5 lange, tykke cilierede 
Børster; det andet Par Maxiliers indre Plade har i Spidsen 
mange simple Børster, men paa den indre Side findes flere 
meget stærke og cilierede; deres Maxillarfødder ere store 
og Palpen af middelmaadig Længde; deres to første Par 
Fødders Hænder ere næsten af indbyrdes samme Størrelse, 
men smaae; deres tredie og fierde Beenpars femte Led er 
meget langt, længere end tredie Led; deres Haleappendix er 
enkelt, deres sidste Par Halefødders Grene lange, ofte ulige; 
deres Æggeplader ere meget større end Aandepladerne og 
have Kanterne tæt besatte med Haar. Herhen høre Arterne : 
bieuspis, elegans, læviuscula, tridentata og des¬ 
uden tvende nye; alle disse har jeg opført under Slægten 
Amphithopsis. De nye Arter ere: 
A. giaber mihi. Øinene ere ovale; de øvre Antenners 
Pedunkel meget tykkere end Svøben, der bestaaer af 22 Led; 
de nedre Antenners Pedunkel er kort, fierde Led kun lidt 
længere end tredie; de to første Par Fødder ere af samme 
Størrelse og Form; det femte Led eller Haanden er længere 
end fierde; dets nedre Kant er skraat afskaaret og forsynet 
