686 
sitetsmuseet eller andetsteds benyttet Sammenligningsmateriale 
havde ført ham, at de individuelle Forskielligheder inden¬ 
for Arten, selv i de for Systematiken vigtigste Dele, Cranier- 
nes og Tændernes Form, Knoklernes, navnligen Lemmernes, 
relative Størrelse og Styrke i samme Skelet, vare langt 
større, end der sædvanligen ved Beskrivelserne og Bestem¬ 
melserne af Gienstandene forudsattes, medens paa den an¬ 
den Side disse Undersøgelser havde bestyrket hans Over- 
beviisning om, at uagtet disse vide Grændser for den indi¬ 
viduelle Optræden, ere dog Arterne og Formerne, selv de 
nærmeststaaende, sikkrere og Uendeligere afgrændsede imod 
hinanden, end Nutiden synes at ville anerkiende. Det gialdt 
her, som overalt, om at kunne faae Øie for det Charakteri- 
stiske og Fælles indenfor Mangfoldigheden af de enkelte 
Uddannelser. 1 den Anledning giorde han opmærksom paa 
de Forskielligheder i Tandsystemet, som en Bække kiøns- 
bestemte Cranier af vore to indenlandske Maararter (Mustela 
martes og foina) frembød i Tændernes Styrke og Form. 
Saa nærstaaende som disse Arter vare, saa tvivlsom deres 
Adskillelse, om end og med største Uret, forekom Mange (f. Ex. 
Prof. Nilsson i hans Skand. Fauna. Däggdiuren), saa be¬ 
stemt kunde de endog ved osteologiske Charakterer og Tænder¬ 
nes Form holdes ude fra hinanden, hvad ogsaa Blasius 
godt har fremhævet (Fauna der Wirbelth. Deutschl. S. 213—19.) 
men ved Siden af de det uvante Øie iøvrigt let undgaaende 
Forskiel, der fulgte med Artsforskiellen, fandtes der andre, 
som Øiet mere let greb, og som man, ved at sammenligne 
dem med Craniernes Etiquetter, vilde overbevise sig om ikke 
fulgte med Artforskiellen, men med Kiønsforskiellen, saaledes 
Tændernes Styrke, især Rovtandens og Knudetandens, og 
hvad Formen angik, særligt Knudetandens Udbredning i dens 
indreSide. Steenstrup meente, at Enhver, som kiendte de 
