695 
paa begge Sider, især den ovre, stærkt convex Skive. Denne 
Deel er hos P. hydrostatica bleven opfattet paa en meget 
forskiellig Maade af to af de senere Iagttagere af Siphono- 
phorer, Kølliker og Vogt. Den Første antager den nemlig 
for en simpel sækformig Udvidning, den Sidste derimod for 
den underste, næsten horizontalt dreiede Bue af den for¬ 
kortede og affladede Stamme. S. har allerede andetsteds 
(Bidrag til Middelhavets Littoral-Fauna, 2 Afd. S. 61) erklæret 
sig for Vogts Opfatning som den rigtige. Buens Concavitet 
antydes, som Vogt allerede bemærkede, ved en svag Impres¬ 
sion eller lav Fure paa den ene Side, og denne Fure be¬ 
tegner Begyndelsen og Enden af den i Centrum forvovne 
Spiralbue. 
Medens nu denne Skive hos P. hydrostatica næsten er 
cirkelrund med en kun svag Fure paa den ene Side, har 
den her hos P. borealis et dybt og bredt, rundagtigt Ind¬ 
snit, saa at den derved næsten faaer Form af en Nyre, hvis 
ene Ende er bredere end den anden. Denne sidste Ende, 
som er beliggende noget lavere nede end hiin (hvilket ogsaa, 
skiøndt i ringere Grad, er Tilfaldet hos P. hydrostatica), 
danner Vegetationspunktet, hvorfra de forskiellige Vedhæng 
spire frem. Her er det altsaa langt mere tydeligt end hos 
den middelhavske Art, at Skiven ikke, som Kølliker troede, 
er en særegen Dannelse, men kun en stærkt udvidet og i 
en enkelt, næsten horizontal Spiral dreiet Fortsættelse af 
Stammen. Den indre Bue af denne Spiral betegnes ved 
det ommeldte Indsnit, medens den ydre bærer de forskiellige 
Vedhæng. Vegetationspunktet for disse er beliggende paa 
den venstre Side af Indsnittet, hvor man bemærker de yngste 
fremspirende Vedhæng, og Stammens Ende paa høire Side 
af samme og noget høiere oppe end hiint. Fra denne Ende, 
hvor de største Vedhæng findes, aftage disse gradeviis i 
