54 
vokser i Høide, bliver altid mægtigere. Men i Væksten ligger 
Tid. Af alle Deltaer er vel Nilens og Missisippis de be¬ 
rømteste. 
Men ikke alene store Floder, ogsaa mindre men rivende 
Fjeldbække opdynge det i Flomtider nedbragte Materiale. 
Vi føres altsaa til Betragtningen af Fjeldbækkenes Grus¬ 
kegler. En af de berømteste mellem disse er Gruskeglen 
Tiniére ved Genfersøen. 
Der gives store Vandfald, som, idet de slide paa de 
Trappetrin, hvorover de styrte, flytte sig tilbage og saa- 
ledes æde en Rende i Fjeldgrunden. Det mest navnkundige 
er, som Enhver véd, Niagara. 
Der gives Kalk og Kisel afsættende Kilder, som op- 
bygge Kegler og smaa Bjerge saa af Kalk-Travertin, saa 
af Kisel. Vi kunde ty til Karlsbader-Sprudel og til Store 
Geiser som Exempler hver i sit Slags. Og de nys fundne 
mægtige Afleininger og Kilder i Yellowstonedalen i Nord¬ 
amerika afgive Exempler paa begge Slags. Vi kunde tage 
Udtrykket for den nu virkende Kraft etsteds og anvende 
det andetsteds paa de ældre Travertin bjerge, paa de ældre 
Kiselbygninger. 
Hvis vi kunde udfinde et Udtryk for denne Kraft, som 
nu arbeider, og hvis vi kunde fastsætte et Tidspunkt, da 
Kraften begyndte at virke — da se vi i disse Naturens 
Tidmaal den langsomme Viser pege mod den forløbne Tid. 
Vi behøve kun at tælle med det fundne Maal tilbage til 
Delestregen, og vi have den hele Sum — alt under den 
Forudsætning, at alt forblev uforandret. 
Men dette er altsammen store vidtløftige Æmner — og 
vi, som i Dag kun kunne ile dem forbi, maa gjøre et Udvalg. 
Mellem Naturens Tidmaalere kunde vi maaske tage kun de 
tilsyneladende paalideligste i Betragtning. Det er en Selv¬ 
følge, at vi da forbigaa de Kalk og de Kisel afsættende 
Kilder, hvor indbydende Studiet af disse end er. Disse 
Bjerge af Travertin eller af Opaler og Sinter, som de af¬ 
sætte, ere Værker, der høre hjemme under de vulkanske 
