55 
Eftervirkninger. Disse Eftervirkninger spille ifølge deres 
inderste Væsen langsomt stedse svagere. Disse Kronometre 
ere altsaa i retarderende Gang, og vi kunne forbigaa dem 
nu, da de ikke ere de tjenligste for vort Giemed. 
Ligeledes kunne vi skyde til Side Betragtningen af Fjeld¬ 
bækkenes Gruskegler — allerede af den Grund, at vi lier 
have Værker for os, som i sig selv ikke imponere ved deres 
Storhed. Det Udsagn, vi vilde faa af Tiniére-Keglen ved 
Genfersøen, skulde ikke kunne paa Grund af Kronometrets 
Uanselighed bringe os til at forlade Anskuelser, som vi 
erhverve os af Skandinaviens Stigning, af Nilens, 
Mississippis Delta, af Niagara. 
Lad os altsaa kun raadspørge i Dag disse 4 store 
Tidmaalere. 
Skandinaviens Stigning — under dette Navn ligger den 
Kække af Kjendsgjerninger, som fortæller os, at det ind¬ 
byrdes Niveauforhold mellem Hav og Kyst i Skandinaviens 
Halvø forandres og er forandret. Man betegnede Fæno¬ 
menet før som en Synkning af Havet, men nu gjerne som 
en Stigning af Landet Dette Fænomen, som er antydet 
af Svedenborg, som er udførlig behandlet af Celsius for 
130 Aar siden og som senere er gransket af saa mange 
Forskere, omslutter en stor Række af Kjendsgjerninger. 
Vi kunne dele disse i saadanne, der fortælle om Stigning 
eller ikke Stigning ved Hjælp af historiske Dokumenter, 
og i saadanne, som fortælle om samme ved Hjælp af kun 
geologiske Data. 
Om og hvorledes Stigning historisk talt sker, er et 
vidtløftigt Spørgsmaal for sig. Dette Spørgsmaal beskjæf- 
tiger mange Forskere. Det kan kun langsomt løses, da 
Bevægelsen i ethvert Fald nu, siden Mærkerne indhuggedes 
paa Fjeldene, synes først at kunne spores efter rum Tid. 
Meget kan ikke ses her i en Menneskealder. Det faar 
være nok at erindre, at man synes at enes om, at en Stig¬ 
ning finder Sted, i alt Fald af Sverige, og at de fleste 
Undersøgelser synes at tyde hen paa, at Bevægelsen — 
