63 
Størrelse, dets Kystvold, som er dannet af det ældre mio- 
cene Sand o. s. v., alt dette maa vi forudsætte kjendt. 
Under den franske Expedition bestemte Girard, efter 
at have paavist nogle gamle Nilmaalere, Nildeltaets verti¬ 
kale Vækst eller den forøgede Tykkelse af Nillandet for et 
Tidsrum af historiske 1600 Aar til O, 126 Meter pr. 100 Aar 
efter Bestemmelser, tagne ved Elefantine og ved Kairo, el¬ 
ler til 1, 26 Meter pr. 1000 Aar. 
Ingeniøren Max Eyth underretter os om, at Nilslam¬ 
mets lodrette Høide ved Kairo er 8 Meter over den ældre 
Sandbund, som har en ganske anden Karakter. Dette giver 
Nildeltaets Alder, regnet fra Toppunktet ved Kairo, 
g 
y-^g- = 6,35 Tusinder, 
eller = 6,350 Aar. 
Men man nævner i Almindelighed ganske andre Tal. 
Ved en Kække af Boringer, som udførtes i 1851—54, fand¬ 
tes mange Potteskaar i store Dyb. Og med en vis antagen 
ringe aarlig Tilvækst af Nilslammet sammesteds har man 
udregnet for det Niveau, hvor Potteskaarene fandtes, en 
Alder af 30,000 Aar. Saa gammelt skulde altsaa Deltaet 
være, og for saa lang Tid tilbage skulde Mennesket have 
været, som forstod at forme og at brænde Ler! 
Dog her foreligger nøiere Oplysninger om Deltaets 
Bygning og Dyb. Ved Ingeniøren Max Eyth og Geolo¬ 
gen Oskar Fraas oplyses vi 1867 om, at disse Fund kunne 
tydes paa en simplere Maade. Fra Oldtiden af har Nil- 
deltaet været omgravet og omrodet, og i Aartusinder har her 
Markarbeide foregaaet, hvis første og væsentlige Bedrift er 
Anlæg af Brønde og Kanaler. Der er 50,000 Brønde i 
Deltaet. Og der har gjennem Aartusinder ikke været min¬ 
dre Slægt efter Slægt. De nedgaa til det vandførende 
Sandlag under Nilslammet indtil 10 Meters Dyb. Kanalerne 
forheies derhos med Dæmninger af 2—3 Meters Høide, 
