65 
strækninger og raske synlige Fremvækst maa vi forudsætte 
kjendt. Deltaet er væsentlig Flodens egen Rende, der ligger 
liniere end de omgivende Sumpstrækninger. Man vandrer op til 
Floden, som Profilerne vise. Missisippis Inddigning er kun 
svag. Det ses let ved Sammenligning mellem Louisian- 
nas Digers Dimensioner med vel inddigede europæiske Flo¬ 
ders. Floden bærer saaledes her den største Del af sin 
Slammængde helt ud — og kan antages, at have arbeidet 
saaledes som nu gjennem Tiderne, idet Mundingen skød 
sig længer ud. De historiske Vidnesbyrd om Fremvæksten 
maa vi forbigaa. 
Bekjendt er det, at man her har søgt det største og 
tydeligste Exempel paa en Dannelse, der er foregaaet i 
overordentlig lang Tid. Man har udregnet af Flodens Slam¬ 
føring og Deltaets Masse, idet man satte dets Dyb til Vio 
engelsk Mil, en Tid af 67,000 Aar. 
Ligeledes er det vel viden omspurgt, at dette Deltas 
Dannelse er forsøgt sat i Rapport til Menneskets Tid. Et 
Fund ved Natchez ved Flodens Bredder og et Fund ved 
Boring i selve New Orleans i Deltaets Dyb har ført vidt¬ 
berømte Forskere til den Slutning, at Nordamerika var be¬ 
boet af Mennesker for mer end 1000 Aarhundreder siden. 
Ved en Forbindelse af Suppositioner, støttede paa Fund af 
Cypresstammer i flere Horisonter under hverandre, har man 
faaet endog Tallet 126,000 Aar for Deltaet. 
Men meget nøiere Undersøgelser foreligge fra den 
samme Egn. Ved General Humphrey og Abbot, Ingeniør¬ 
kommissionen i 1851—61, og ved Geologen Hilgard endnu 
senere er Flodens Forhold og Deltaets Bygning gransket i 
ikke liden Udstrækning, maaske nøiere end noget andet. 
Kortet og Profilerne tillade ikke at tro paa hine Bereg¬ 
ninger, hvis Forudsætninger ikke ere rigtige. I Stedet for 
Vio engl. Mil (5280 er Deltaets Dyb kun fra 40' til 25'. 
Underlaget er let kjendeligt, et blaat haardt Ler. Det er 
daavist af Ingeniørerne, først langs Flodens Løb, senere 
anerkjendt af Geologen. Hilgards Kort angiver Udbredel- 
5 
