72 
Et andet Sporgsmaal, der heller ikke er uden Betyd¬ 
ning i flere Hensender, og til hvis Besvarelse der nu efter- 
haanden indsamles nye Bidrag ved de mange, i de senere 
Aar her i Landet foretagne Brondboringer, er, hvorledes 
Kridt fo r m ation e ns Overflade er beskaffen, om 
den er nogenlunde jevn eller ujevn, og vi ville da forst 
henvende vor Opmærksomhed paa det „nyere Kridt 44 , 
der paa mange Steder dækker Skrivekridtet. Forfølge vi 
en Linie fra Nord til Syd langs østkysten af Sjælland, 
hvor vi have „nyere Kridt 1,4 (Saltholmskalk, Gronsands¬ 
kalk og Limsten) umiddelbart under Rullestensforma¬ 
tionens Sand- og Lerlag, da træffe vi dets Overflade 
ved Godthaab (Helsingör) paa Kurven. -4-70 Fod*) 
Nord for Kjobenhavn - — .. - 4 - 50 — 
Sydvest for Kjobenhavn — . 0 —- 
ved Thune (mellem Roskilde og Kjoge). -j- 110 — 
Herfra synker den baade mod øst og Syd, 
saa at den ved Kjoge er under Havets Over¬ 
flade, men stiger derefter 
Syd for Kjoge til .+ 60 — 
i Stevns indtil...4~ 90 — 
og naaer ved Rodvig atter ned til Havets Niveau. 
Jeg har valgt denne Linie, fordi vi deri have det største 
Antal Iagttagelsespunkter og alene „nyere Kridt 44 . Paa 
hele denne Strækning, der udgjør omtrent 12 Mil, er alt- 
saa Afvigelsen fra den vandrette Stilling saare ubetydelig, 
og kun Koralkalken i Faxe-Bakke gjor en Undtagelse her¬ 
fra, idet denne isolerede Kuppel hæver sig til en Høide af 
224 Fod op over den øvrige jevne Flade. Da nu det 
nyere Kridt 44 erpaaleiretSkrivekridtet, skulde man vente, 
at, hvor dette optræder uden at være dækket af hin yngre 
Dannelse, maatte det baade være endnu mere jevnt udbredt, 
og træffes i et lavere Niveau. Men dette er aldeles ikke 
*) Hoidekurverne referere sig til Havets Overflade. 
