75 
fænomener. I Puggaards „Møens Geologi,“ have vi 
et omhyggeligt og fortjenstfuldt Arbeide, der især har me¬ 
gen Værd for os paa Grund af de dertil hørende nøiagtige 
Profiler. Ved Hjælp af disse kan man anstille en Sam¬ 
menligning mellem Klintens tidligere og nuværende Ud¬ 
seende, hvoraf fremgaar, at mange af Kridtklinterne ikke 
have undergaaet nogen kjendelig Forandring i den mellem¬ 
liggende Tid, saa at, hvis Puggaard nu skulde have op¬ 
taget Profilerne, vilde de nøjagtig have faaet samme Ud¬ 
seende som for 25 Aar siden; men paa andre Steder ere 
de noget forandrede, f. Ex. Dronningestolen, hvorfra der 
pludselig i December 1868 nedstyrtede en Kridtmasse paa 
omtrent 3 Millioner Kubikfod. 
Da det nye, derved fremkomne Profil (Fig. 2) neppe 
paa noget Sted ligger mer end 50 Fod bag det tidligere, 
og ud til Siderne endog betydeligt mindre* *), kan man ikke 
have Grund til at vente, at der skulde være store Foran¬ 
dringer med Hensyn til Flintlagenes Beliggenhed. Ikke 
desto mindre kan der dog paavises flere Forskellig¬ 
heder, hvilket hidrører fra, at Forstyrrelsen i Leiringsfor- 
holdene intetsteds er saa stor som her, idet hele Dron¬ 
ningestolen kan betragtes som en uhyre Brecciedannelse, og 
Puggaard. „Møens Geologi 11 . Khhvn. 1851 (og i en noget 
ændret Form: „Geologie der Insel Møen 11 Leipzig 1852, samt 
i den kortfattede „Uebersicht der Geologie der Insel Møen 11 
1851, Jnauguralafhandling for Doktorgraden i Bern.) 
Fogh. „Geognostiske Skitser fra Møen 11 . Indbydelsesskrift 
ved Metropolitanskolen 1857. 
De to sidstnævnte Afhandlinger bleve i Aaret 1850 prisbeløn¬ 
nede ved Universitetet, og deres Forfattere hævdede begge deri 
Isens Betydning for Dannelsen af vor Rullestensformation. 
*) De herhen hørende Oplysninger skyldes Assistent Steenstrup, 
der foretog en Undersøgelse og Opmaaling af Klinten og af det 
Nedskredne umiddelbart efter Nedstyrtningen. (S. Vidensk. 
Meddelelser fra den naturh. Forening. Aargangen 1869 S. I.) 
