89 
dette Lerlag en Mægtiglied af 6 Fod og er skarpt afgrænd- 
set baade mod det underliggende Sand og det overliggende 
Ler, men paa andre Steder gaar det umærkelig over i det 
sidste. (Svarer tildels til Puggaards Lag d. og e.) 
e) Almindelig lysegraat Rullestensler (i fugtig 
Tilstand kan det væregraasort) med mange Rullesten, 
der tiltage baade i Mængde og Størrelse opefter. De 
større saavel som mindre Sten ere i høi Grad kant¬ 
stødte ligesom i alt vort Rusllestensler, og deriblandt fin¬ 
des baade fremmede, førte hid fra den skandinaviske 
Halvø og i Hovedsagen af samme Beskaffenhed, som de, 
der findes i Laget d (især Granit, Porfyr, Grønsten, kam- 
brisk Sandsten ogsiluriske Stenarter), og enstor Mængde 
af Kridtformation ens Stenarter, navnlig Flint, Kridt 
og fastere Kalksten. Dette Lers lysere Farve skyldes Ind¬ 
blandingen af Kridt, og dets Mægtighed er ofte betydelig 
større end det foregaaende Lags, men kan ikke nærmere 
angives, da det varierer meget, endog paa samme Sted, 
paa Grund af at Underfladen af det overliggende Kridt¬ 
parti (f og P i I og II) kan være aldeles uregelret. (Tildels Pug¬ 
gaards Lag d, e og f, men kan egentlig ikke sammenlig¬ 
nes med noget af dem, da han synes ikke den Gang at 
have kjendt, hvad jeg i det Foregaaende har betegnet 
som vort typiske Rullestensler). 
Underordnede Sandlag kunne ogsaa forekomme heri, og i 
det Hele taget er e mere sandet end d, og antager ofte 
en gulbrun Farve, hvor det nærmer sig Overfladen. En 
Sammenligning mellem Bestanddelene i disse to Lerarter 
vil bedst kunne oplyse deres ulige Beskaffenhed; men det er 
en Selvfølge, at Modsætningen ikke paa alle Steder er 
saa stor som her, hvor Lerlaget d er aldeles stenfrit. 
Begge Prøver, af omtrent 1 Pds. Vægt, ere tagne i Par¬ 
tiet 1. 
Jeg skal endvidere anføre Bestanddelene i Rullestensler fra 
andre Dele af Landet, for at vise dettes Overensstemmelse 
med Laget e. 
