102 
til at stette det mod slige Angreb, men tvinges endog til 
selv at tage Del i hele Ddelæggelsesværket. 
Efter vort Kjendskab til Skrivekridtets Udbredelse her 
i Norden ere vi berettigede til at antage, at det i den her 
omhandlede Periode optraadte, ligesom nu, i et Bælte fra 
NV. til SO. Saasnart Isstrømmen, efterat have passeret 
Løbet mellem Bornholm og Sverig, nu under Fremryknin¬ 
gen kom til det nævnte Parti af Skrivekridt, vilde den ar¬ 
beide sig ned deri ved Skuringen af de under Isen lig¬ 
gende Grus- og Stenmasser imod Kridtbunden, hvad enten 
saa denne befandt sig over eller under Havets Niveau. 
Alt, hvad der derved blev løsbrudt, vilde efterhaanden bort¬ 
føres med det øvrige hidbragte Materiale, dels under dels 
foran Isstrømmen, hvorved Leiet maatte blive dybere 
og dybere, ogisstrømmen endmere nødt til fortrinsvis at 
følge dette Løb. Sidevæggene i en saadan Kende, der gjerne 
kan have havt flere Miles Brede, vilde være udsat for det hele 
Tryk, som den fremskridende Isstrøm udøvede derimod, 
saasnart den fik en større Brede end tidligere. 
Skal den Theori, at Glacialvirkningerne i Rusland, 
Nordtydskland, Holland og det østlige England skyldes et 
sammenhængende Isdække, overhovedet have nogen Betyd¬ 
ning, maa man ogsaa indrømme Nødvendigheden af at an¬ 
tage, at Islaget har havt en dertil svarende Mægtighed, 
der ikke kan have været mindre end, hvad Rink anfører 
om Indlandsisen i Grønland*), fra hvis Rand der paa sine 
Steder løsnes Masser paa over 1000 Fods Tykkelse. Lad 
os nu forestille os, at en saadan, eller maaske endnu mæg- 
*) Anf. St. S. 47. Jeg kan ikke undlade at lægge særlig Vægt 
paa disse Rink s Meddelelser om Forholdene i Grenland, da 
han er den Naturforsker, der i længst Tid og paa et stort 
Antal Steder har havt Leilighed til at studere Indlands¬ 
isen ved Isfjordene. — At der ogsaa er en Mængde Iagtta¬ 
gelser over grønlandske Skridjøkler af mindre, ja, man kan 
gjerne sige af alle tænkelige Dimensioner, er en Selvfølge. 
