105 
ogsaa Mægtigheden af de bølgeformige Lag i Vidskud, Store 
Steilebjerg og Graaryg. Hvis Skrivekridtet ved Moen har 
været ligesaa mægtigt som ved Aalborg, vilde det, der er 
hævet, udgjøre 1 U eller 1 / 5 af den hele Kridtmasse. I det 
sydligste Parti af Møens Klint, som er fremstillet i Pig. 1 
efter Pugga ard s Profil med nogle enkelte Ændringer, 
faar man i det Hele taget et godt Overblik over de for¬ 
skjellige Hævningsfænomener, der her fremtræde med en 
sjelden Regelmæssighed, uden at man sporer saa voldsomme 
Omvæltninger som i Dronningestolen og Taleren. Virk¬ 
ningerne af Sidetrykket er navnlig særdeles smukt og tyde¬ 
lig udtrykt i de 3 store Folder og i 2 eller 3 opskudte 
„Kridtflager“ med aftagende Tykkelse og Heldningsvinkel. 
Det vilde derimod blive for vidtløftigt her at gjennemgaa, 
hvorledes disse Forstyrrelser gjentage sig langs hele Kysten af 
Høie Møen i den bestandige Afveksling af Klinter og Ud¬ 
fald. Disse sidste udgjøre de af Ler og Sand udfyldte Mel¬ 
lemrum mellem de ofte vinkelret bøiede, omkuld kastede 
eller ind mod hinanden pressede Kridtmasser. 
Efterhaanden som Kraften voksede i Intensitet, maatte 
Mængden af sammenskruet Materiale tage til, saa at det 
dannede en baade mod Q. og S. voksende Dynge, men med en 
Uregelmæssighed i Overfladens Beskaffenhed, 
hvorom man nu kun kan gjøre sig et svagt Begreb. Hvor 
meget den end senere har undergaaet Forandringer baade i 
Henseende til Udjevning og Udfyldning, er der dog tydelige 
Spor tilbage deraf, og enhver, der har vandret om i Klinte¬ 
skoven, vil have havt Ledighed til at se de paafaldende dybe, 
snart kjedelformige, snart langstrakte Fordybninger, der svare 
tilde ude i Klinten gjennemskaarneUdfald. Men dette er 
kun Overfladen af det forstyrrede Indre, som vilde have 
været os aldeles ubekjendt, hvis ikke Ostersø-Bølgerncs 
nedbrydende Kraft havde blottet dette i sit Slags næsten 
enestaaende Profil. 
I Virkeligheden har det forstyrrede Kridtterræn en for¬ 
holdsvis ringe Udstrækning, idet det kun udgjør omtrent 
