106 
V 4 Kvadratmil, medens hele Kridtformationen her i Nor¬ 
den maa antages at være udbredt over et Areal af mindst 
600 Kvadratmile, naar ogsaa de Vandarealer medregnes, un¬ 
der hvilke vi have Grund til at forudsætte, at denne For¬ 
mation findes. 
Paa intet andet Sted, end i Møens og Riigens Klin¬ 
ter (Arkona og Jasmund), er der iagttaget lignende forvir¬ 
rede Leiringsforhold i Kridtformationen; men det er dog 
ikke derfor min Mening, at der ikke muligvis skulde kunne 
findes Gjentagelser deraf udenfor de nævnte Klinter. Jeg 
sigter navnlig til de to i Begyndelsen af denne Afhandling 
omtalteSteder inde i Sjælland, Kastrup Skov og Over¬ 
drevsbakken ved Vester-Ege de, hvor Skrivekridtet 
pludselig dukker op gjennem Kullestensloret til Høider af 
henholdsvis 200 og 370 Fod over Havet, men i Virkelig¬ 
heden er det 4—500 Fod over den egentlige Kridtgrund. 
Da disse Kridtmasser intetsteds ere gjennemskaarne, saa 
at Flintlagenes Leiringsforhold kan hedømmes, maa man 
indskrænke sig til at formode, at lignende Forstyrrelser, 
som dem vi kjende i Møens Klint, maaske ogsaa have fun¬ 
det Sted der; men en slig Formodning kan ikke tillægges 
videre Vægt, saa længe den ikke er begrundet ved direkte 
Iagttagelser. 
Jeg har hidtil udelukkende holdt mig til Forstyrrel¬ 
serne afSkrivekridtet, der ses i Møens Klint; men vi kunne 
ogsaa forfølge denne Isens Indvirkning paa et større Om- 
raade og deri finde en Bekræftelse paa de foran fremsatte 
Anskuelser. Puggaard anfører, at han ogsaa paa andre 
Steder paa Møen har fundet faststaaende Kridt, og nævner 
deriblandt et Punkt paa Nordsiden ved Stenvase¬ 
renden*), hvor det „danner en høi Skrænt, bedækket af 
Ler, men har kun en ringe Udstrækning". Ved Høivandet 
i November 1872 bortskylledes en stor Del af Lerskrænten, 
*) Puggaard. Møens Geol, S. 32. Paa Kortet (Pl. A) be¬ 
tegnet ved et Kors. 
