111 
maatte, paa Grund af Skrivekridtets ringe Modstandskraft, 
her være større end paa Granitøen. Indtil en Dybde af 
flere Fod under den nuværende uregelmæssige Kridtover¬ 
flade, er nemlig Kridtet saavelsom Flintknoldene knust, 
og alle Mellemrummene udfyldte med Kridtslam*). De 
Spidser og Kamme, der krone Toppen af Klinterne, have der¬ 
imod intet at gjøre hermed; thi de skyldes senere Foran¬ 
dringer i Nutiden ved Frostens og det atmosfæriske Vands 
Indvirkning, og de give os ikke noget Begreb om, hvorledes 
Kridtmassens nuværende Overflade egentlig er beskaffen. 
Denne kan kun iagttages paa de Steder, der ikke have 
været udsatte for slige Paavirkninger, som f. Ex. i den 
inderste Del af Jydeleiet, i Kalkgruben NO. for Kongsbjerg, 
og flere andre Steder. 
Da Overgangen fra Tertiærperiodens tempererede til 
Istidens arktiske Klima var den egentlige Kilde til det 
skandinaviske Isdækkes Dannelse og Vækst, maatte en For¬ 
andring af Klima i den modsatte Retning bevirke en stær¬ 
kere og stærkere Afsmeltning af Isen og Formindskelse 
af dens Omraade, hvorved altsaa paany indtraadte lig¬ 
nende fysiske Forhold som ved Periodens Begyndelse. 
Under Isdækkets successive Optøning maatte det derfra 
hidrørende Vand, saavelsom ogsaa Strømningerne i det af 
omflydende Is fyldte Hav, føre Leret hen til Steder, hvor 
der var den tilbørlige Ro til Bundfældning, hvorimod Gruset 
og Sandet skylledes mindre langt bort. Paa nogle Steder, 
som f. Ex. oppe i Jydeleiet, er der umiddelbart paa den 
ujevne sønderbrudte Kridtmasse afleiret imellem og over 
Kridtbrokkerne Lag af Granitrullesten og Flint, der udgjør 
de paa Stedet efterladte Rester af det bortslemmede Rulle¬ 
stensler, medens man i enkelte af Faldene mellem Kridt¬ 
klinterne, f. Ex. i Sandfald og Sandskredsfald, ser be¬ 
tydelige Masser af regelmæssig af leire d e Sand lag 
*) Fogh. Slvizzer. S. 35. 
