119 
upp i en liten träbalja, är det klart att en mängd af dessa 
djurformer kvarkén kunna eller sklola låta sina egendom- 
ligketer framträda. 
Mycket är att lära med afseende på djurlifvet dernere 
genom att undersöka både fiskars och andra hafsdjurs 
inelfvor. Man har ej eller försummat att anlita äfven så¬ 
dana hjelpkällor. 
Ljus och mer ljus sprides genom fortsatt forskning 
äfven öfver den organiserade skapelsens lif, hvilket råder 
på de större djupen; men endast på ett fåtal famnar förmår 
man att med tillhjelp af den så kallade vattenkikaren så 
att säga omedelbart inblicka i hafvets sköna verld. Detta 
enkla instrument är på klippgrund oumbärligt för ostronta- 
garen. Det utgöres af en fothög och nertill lika bred 
stäfverkutting. Upptill är han öppen, men nertill försedd 
med en glasbotten af bästa slag, hvilken under begagnande 
hvilar på vattnet. 
Endast genom lodning har man funnit, att djupen i 
hög grad vexla utanför våra kuster. Yi känna derigenom 
ock, att flera af våra högre belägna insjöar ha djup, som 
nå långt under hafvets yta. 
Utmed norska kusten träffas ställen med ett djup af 
2,400 fot och derutöfver. Mynningen af Skagerak mäter 
omkring 450, och Kattegat utomskärs i medeltal 240—300 
fot. Uti Öresund nedgår djupet till endast omkring 100 
fot. Emellan Ystad och Rygen ha vi redan 180; men 
sydost om Gotland träffa vi 630 och straxt söder om 
Åland ända till 660 fot. 
Men inuti våra på vestkusten ofta långt in i landet 
sig sträckande fjärdar, är djupet efter regeln vida större 
änutomskärs. För att tala om dem, som ligga oss närmast, 
förtjenar det nämnas, att den flera mil långa Gullmar- 
fjärden, 2 mil innanför sin mynning, har dubbelt större 
djup än i denna, eller åtminstone ända till 540 fot. Ena¬ 
handa är förhållandet på in- eller östra sidan af Koster- 
öarna, således midt för Strömstad. Der ha vi som nämndt 
