134 
att upp för klippans branter närma oss det bälte af pur¬ 
pur, som ligger utbredt tvärs öfver bergväggen, allt ner till 
25 famnar under hafvets spegel. Hela detta band, ett mot¬ 
stycke till aftonrodnadens purpur, uppkommer, såsom vi nu 
se af otaliga former af dessa lika skönt färgade som prakt¬ 
fullt bygda, men sällan öfver en fot höga, alger, hvilka 
botanisten, just för fägringens skuld, kallat florideer. Det 
är således florideernas eller de röda algernas region, som 
vi nu uppnått, med sina oändligt sköna Delesserier, Cera- 
mier, Hutchinsier, Ptiola plumosa och så vidare. Fär¬ 
gen påminner rätt mycket om vissa af de tropiska amaran- 
taceerna. Formerna ha ej sitt motstycke på land. 
Ofvanför detta bälte uppträder ett annat, men af en 
mörkt olivgrön färg. Uppåt till antager det slutligen 
en ljusare färg, och sträcker sig inemot vattenbrynet. Detta 
är de olivfärgade algernas region, än med sina ända till tio 
fot höga och öfver en half fot breda, likasom krusiga lami- 
narier, såsom Laminaria saccharina, än med sina änd¬ 
lösa grupper af hälften kortare men glatta och flikiga former, 
såsom Laminar ia digitata; och flerfaldiga andra, hit¬ 
hörande. Öfverst utgöres denna region utaf åtskilliga fuka- 
ceer, till exempel Fucus serratus och F. vesiculosus, 
hvilka arter äro allmänt kända under namnet klotång. 
Ofvanför denna region finna vi en smalare strimma, 
uppkommen af ljusgröna alger, bland hvilka somliga hafva 
likhet med salladplantan såsom späd, till exempel Ulv a 
lat is sim a och U. floccosa; andra återigen äro hår¬ 
fina, såsom C o nferva rupestris, och spensligare bygda 
än den finaste mossa. Detta är de gröna algernas region, 
intill hvilken aldra öfverst sluter sig en grönblå strimma, 
som utgöres af ändå finare bygda och nästan ull-lika al¬ 
ger, eller de så kallade oscilatorierna, hvilka i allmänhet 
likna ett slemlikt ludd, som är fästadt i sjelfva vatten¬ 
gången. Hit hörer Lyngbyea majuscula med flera. 
Färgerna ligga således i stort taget här i samma ord¬ 
ning som i sjelfva regnbågen. Mellanliggande skiftningar 
