215 
plats, som de intaga. Svafvelsyrligheten visade i dem 
analogi livarken med Svafvelsyran eller den eljest så ana¬ 
loga Kolsyran. De vigtigaste svafvelsyrliga dubbelsalter, 
som tal. framstält, äro: 
A m O, SO 2 -f- F e O, S O 2 -j~ x a q. 
Am O, SO 2 -f Co O, SO 9 + xaq. 
Am O, SO 2 + Mn O, SO 2 . 
Am O, SO 2 -f- ZnO, SO 2 , vidare 
Am O, SO 2 -f 3 (Ni O, SO 2 ) + 18 aq. 
KO, SO 2 + 3 (ZnO, SO 2 ) + 7V 2 aq. 
Na O, SO 2 -f 3 (ZnO, SO 2 ) + 7 Vs aq. 
NaO, SO 2 + 3 (Cd O, SO 2 ). 
Af dessa salters formler syntes, att i de svafvelsyrliga 
dubbelsalterna på 1 eqv. alkalisalt inginge 1 eller 3 eller 
i allmänhet ett udda antal eqv. af det tunga metallsaltet. 
De generella atomformlerna för de nämda saltema blefve: 
För den första gruppen: 
R . O . S O . O ii 
R . O . S O . O R ’ 
och för den andra: 
R.O . SO.O.R.O.SO.O ii 
R.O.SO.O. R.O.SO.O R ‘ 
De svafvelsyrliga dubbelsalternas kristallvattenhalt är 
i allmänhet lika med det ingående tunga metallsaltets. Så 
t. ex.: KO, SO 2 + 3 (ZnO, SO 2 ) + 7Vs aq = KO, SO 2 
-j- 3 (ZnO, SO 2 -f- 2V2aq). Det enkla zinksaltets formel 
är ZnO, SO 2 -j- 2Vs aq. o. s. v. 
Om i ett svafvelsyrligt dubbelsalt s vaflet öfverginge 
till 6-atomigt, utan att en verklig oxidation försigginge, så 
uppstode i allmänhet en kopplad förening. T. ex.: 
R .O.SO . O 
i IV 
R.O.SO . O 
ii (copplad R . O . SO 2 n (dubbel- 
R. fören.) ^ R. salt.) 
