229 
sträckte sig således äfven till Sverige, ehuru den först några 
år efter blef mera förnimbar. Bland öfriga yrken som 
kände bebof af reformer var äfven apotheksyrket ocb så¬ 
lunda kom första gången frågan om de s. k. apotheks- 
privilegiernas afskaffande på tal. 
Det är dock så att det är blott en eller några få, 
som strax kunna fatta nya idéer, och så var det äfven den 
gången. Frågan var emedlertid väckt och det af ett par 
apotheksegare. Det var emedlertid då icke fruktan för att 
man skulle beröfvas sina privilegier, som var orsaken till 
att denna fråga väcktes; nej man ansåg, att handel med 
s. k. privilegier var en viss orättvisa mot den personliga 
förtjeristen och att personlig duglighet och skicklighet måste 
stå tillbaka för penningen. Hufvudprinciperna af detta 
förslag var att man skulle årligen afskrifva en viss del af 
privilegiernas värde. Att ett sådant förslag emedlertid 
skulle väcka motstånd hos största antalet af landets apo- 
thekare var naturligt. Följden blef också den att frågan 
föll tillsvidare, under det att regeringen, som emedlertid 
blifvit uppmärksammad på den inom pharmaciens idkare 
visade rörelsen, företog sig, för att underlätta skickliga men 
fattiga pharmaceuters erhållande af egen verksamhet såsom 
apothekare, att göra alla härefter nyanlagde apothek per- 
sonela eller personligt privilegierade, d. v. s. endast gällande 
för innehafvaren och utan rättighet för honom eller hans 
arfvingar att privilegiet försälja. Det första personliga 
privilegiet utfärdades 1839 och hafva sedan dess många dy¬ 
lika apothek inrättats. Det dåvarande stora antalet phar- 
maceuter kunde emedlertid blott föga tillfredtställas genom 
att då och då en af dem erhöll ett personelt apothek, och 
förslaget om säljbarhetens afskaffande återkom derföre inom 
kort, belyst af flera skäl och understödt af förstärkta kraf¬ 
ter. Tid efter annan inkommo förslag till regeringen, men 
dessa petitioner uträttade föga eller intet, lades sannolikt 
till handlingarna. Så dog den gamla kungen och af den 
nya, som visat sig som en så upplyst, bildad och frisinnad 
