264 
foruden Skrammel og sprængte Stene, i en Afstand af 6 
Fod fra dens øverste Rand, en Mængde større og mindre 
afrundede Stene, de sidste saa store som en knyttet Haand 
og derunder, de større saa betydelige, at to Arbeidere ikke 
formaaede at løfte dem alle. Den næststørte Stens Maal 
var 3 V 2 ', 2' og 20". Disse Stene laa tildels paaHøikant, 
ikke fladt. Desuden fandtes der i denne Gryde klemte op 
mod dens østre Yæg tre knækkede Stykker af Egebjergets 
Gneis foruden et trekantet Fjeldstykke, der syntes at være 
nedfaldet fra Grydens Væg maaske allerede under dens 
Dannelse. Stenene vadskedes og itusloges, for at man med 
Sikkerhed kunde lære deres Art at kjende. Følgende Bjerg¬ 
arter forefandtes: Svovlkis, saavel i den øverste som den 
nederste Del, et Stykke noget kissprengt Kalksten, der 
muligvis hidrørte fra Christiania-Dalens Kalklag, ligeledes 
Christiania-Dalens Grønsten, forskjellige Gneisarter, Horn- 
blendeskifer, Glimmerskifer (som Egebjergets), men, fremfor 
alt rød Syenit i mange Varieteter lig Grefsenaasens; det 
overveiende Antal bestod af denne røde Syenit ligesom 
ogsaa de 4 største Stene. Mange af disse Stenes rette 
Hjem laa nærmest omtrent V2 Mil borte fra Gryden, enkelte 
bestode endogsaa af Bjergart, man ellers ikke kunde finde 
nærmere end ved Mjøsen (nemlig Blaakvarts) og i øster¬ 
dalen (Sparagmit). Hertil kom endnu en Del Stene, hvis 
oprindelige Lokalitet var noget tvivlsom. Deres Form var 
ligeledes meget forskjellig; de 4 store Stene vare glatte 
og afrundede men havde i øvrigt ikke nogen fuldkommen 
regelmæssig Form, de middelstore og smaa Stene vare lige¬ 
ledes glatte og afrundede, for største Delen ellipsoidiske, 
ægformede, undertiden uregelmæssig bulede, nogle faa vare 
ganske kugleformede. Da det var øiensynligt, at Formen 
havde Noget at betyde, vedtoges til bedre Sammenligning 
paa Forslag af Student Brøgger tre Klasser, af hvilke den 
første omfattede de fuldkomment og regelmæssig afrundede 
Former, den anden de, der viste tydeligt ellipsoidisk Snit 
i en af de tre Tværmaal, og den tredie de mest uregelmæs- 
