265 
sige. Ved en løselig Tælling fandtes (i Gryden a) af til¬ 
rundede Stene over 150, hvoraf 12 besade udmærket smukke 
ellipsoidiske Former i forskjellig Størrelse fra 2" til 1' og 
saaledes kunde henføres til første Klasse; i anden Klasse 
sattes omtrent 70, og Resten, altsaa det mindre Antal, der 
ikke besad nogen i Gine faldende mærkelig Form til tredie 
Klasse. De afrundede Stene vare saa karakteristiske for 
Jættegryderne, at de kunde fortjene et eget Navn, og Tale¬ 
ren vilde derfor foreslaa at kalde dem Rivesten, da de 
øiensynlig havde tjent til ved Rivning at danne Grydens 
Hulhed. 
Da der kunde nævnes Mulighed for, at saadanne Stene 
overhovedet skulde findes i Glacialgruset eller i Morænerne 
i Omegnen af Christiania, undersøgtes dette til Sammen¬ 
ligning dels nede ved Kongshavn, dels oppe paa Heldningen 
af Aasen og dels ved Oslo, men, skjøndt der undersøgtes 
paa flere Punkter, ogsaa i Morænen ved Okern, kunde der 
ikke findes en eneste Sten, der havde saa fuldkomne For¬ 
mer som de af første Typus; Mage til dem fandt man for 
øvrigt kun ved Elvebred og Havkant. Den Masse, som 
Stenene dannede med Sandet og det stinkende Slam paa 
Bunden af Gryden var saa kompakt, at man med Hakke - 
maatte bryde de enkelte Sten op. 
Sluttelig tømtes under stadigt Tilsyn i Løbet af nogle 
Dage en Gryde, som opdagedes i den længer Syd for 
Kongshavn liggende Samling. Den var fuldstændig tør, 
fyldt helt til Randen; øverst voksede en ret anselig Torne¬ 
busk. Den laa 25 Fod over Søen. Dens Diameter i 
Horisontalsnit maalte øverst 4' i begge Retninger, den var 
cylindrisk men, som Tegningen viste, uregelmæssig ned- 
gaaende til en Dybde af 12' med pølseformige Kaneleringer, 
men det var ikke let oven fra at se Spiralerne. Overst 
fandtes den fyldt med sprængte Sten fra Chausséarbeidet, der¬ 
næst Grus og Sand, for oven iblandet med Ler, derhos enkelte 
Stene. Der blev holdt Dagbog over Arbeidet, saaledes at 
man kunde, alt eftersom det skred nedad, indtegne Fyld- 
