273 
er næsten tresidet. Foredrageren har derefter paa Findestedet 
overbevist sig om, at der blandt de derværende Rullesten 
findes endnu flere, hvis Form, om den end er noget 
mindre regelmæssig, dog har en vis Lighed med de oven¬ 
nævnte. Senere har Museet til forskjellige Tider faaet 
tilsendt flere lignende Sten, men alene fra Egne i Jylland, 
der ligge vestligere end Skanderborg, ligesom ogsaa Hr. 
Ingeniørkaptain Dalgas i Aarhus har gjort Foredrageren 
opmærksom paa, at de ikke ere sjeldne paa de jydske He¬ 
der, og at de der variere meget i Henseende til Størrelsen, 
saa at der endog er fundet enkelte med 2—4 Fods Tver- 
maal. Paa Grund af deres begrændsede Udbredelse i den 
vestlige Halvdel af Jylland maa man formode, at de 
snarere hidrøre fra Norge end fra Sverige, hvorfor Fore¬ 
drageren i 1868 viste Prof. Kjerulf nogle Prøver deraf, 
for at erfare, om han mulig skulde have truffet lignende i 
Norge, hvilket han benegtede. Paa en Undersøgelsesreise 
i 1870 havde han (Foredrageren) havt Leilighed til at ind¬ 
samle endnu flere af samme Form i Nærheden af Varde. 
Disse, saavelsom alle de andre, hestode udelukkende af 
Kvartsit og Kvartsitskifer. hvorfor den Tanke laa nær, at 
sætte det Eiendommelige ved Formen i Forbindelse med 
noget særegent ved denne Stenart, saa at det oprindelig 
har været f. Ex. Kløvningsformer (Afsondringsformer), 
kun at de skarpe Kanter og plane Sideflader senere ere 
bievne noget afrundede enten ved Bølgeslagets Indvirk¬ 
ning eller ved Forvitringen. Derimod synes det mindre 
rimeligt at antage, at Formen skyldes en Glacialvirkning; 
dertil- ere Fladerne ikke plane nok og aldrig forsynede 
med Striber, som ved saa mange af vore Skursten, og 
da maatte saadanne Former lige saa godt være fremkomne 
ved andre Rullesten og ikke være indskrænkede alene til 
Kvartsiterne. Hensigten med at fremvise disse Sten var 
kun at henlede de tilstedeværende Naturforskeres Opmærk¬ 
somhed paa, om der ikke et eller andet Sted paa den 
skandinaviske Halvø skulde findes Kvartsitsten med lig- 
18 
