326 
Frugtbarheden forekommer mig lige stor oven og neden for 
det Sted, hvor Grenene ere forenede, og jeg kan ikke 
observere anden Forandring, end at Kvistene paa den nedad 
vendte Gren bøiede sig bueformig op ad for at faa Spidsen 
i V eiret. Flere Gange er den opad gaaende Gren bleven 
brækket eller dog skildt fra Stammen; men alligevel er den 
hele nedhængende Gren igjennem den «verste, med hvilken 
den var bleven podet sammen, bleven ernæret oven fra. 
Dette er altsaa en Bekræftelse paa, at Saften eller Saf¬ 
terne, den opstigende og nedad gaaende Strøm, gaa der¬ 
hen i Træet, hvor Organismen har Trang til eller Brug 
for den. 
Naar gamle Pæretræer i Hofmansgave Have naa med 
Rødderne til Ahi en, som ligger IV 2 å 2 V 2 Al. under Over¬ 
fladen, ere mange Sorter tilbøielige til at faa Kræft, hvoraf 
de fleste ere gaaede ud*). Ved Sygdommens Begyndelse 
bryde de yppigste Skud just frem i Nærheden af det Sted, 
hvor Kræftskaden viser sig; det ser ud, som om Naturen, 
saa langt som Sygdommen strækker, vilde stræbe, men 
her forgjæves, at raade Bod paa det Liv, som gik 
tabt. Just fordi Undergrunden hos mig er saa daarlig, 
vælger jeg nu Træer, hvis Rødder holde sig nær Overfladen, 
og fordi Terrainet er fladt og udsat for Blæst, bør jeg 
have lave Frugttræer. I begge Henseender passe Dverg- 
træerne udmærket, og blandt de forskjellige Former har 
„Bænken 14 hidtil givet det bedste Udbytte. 
Jeg vender tilbage til Spørgsmaalet om, hvor vidt de 
Safter, som gaa igjennem forskjellige Træer, have Indfly¬ 
delse paa Frugtens Udvikling og Smag? Det er tydeligt, 
at Saftens Mængde og rigelige Tilstrømning har Indflydelse 
paa Frugtens Mængde og Størrelse; men, dersom forskjellige 
Safter blandes, saa at de f. Ex. gaa igjennem Flaskeæblers, 
Dueæblers og Graastenæblers sammenpodede Grene, opstaar 
*) Sorterne taale ulige meget. Her er endnu Træer fra 1799, 
men kun nogle faa. 
