vil kraftigt Lev kunne udvikle sig baade over og under 
Foreningspunkterne. Jeg bar endog Exempel paa, at Toppen 
af Podekvisten, efter at have vist Lov, er sygnet hen, 
hvorimod der har udviklet sig kraftigt Skud under Sam¬ 
menvoksningsstedet. Der er navnlig blandt Roserne flere, 
som for Enden af Snittet i Vandet have sat Callus, ja, er 
endogsaa begyndt at skyde Rod til selvstændig Ernæring. 
Jeg har nu hængt en Potte med Jord i Stedet for Flasken, 
og tvivler ikke om i den at se en selvstændig Rose. Det 
synes her at være den gjennem Hvid vedet gaaende Saft, 
som har dannet Roden; anderledes kan jeg ei forklare mig 
denne Fremtoning. 
Det er klart, at Podekvisten i flere Uger ernæredes af 
Vandet i Flasken, der i Begyndelsen steg op igjennem Hvid¬ 
vedets Celler; men, efter at Flasken blev tagen bort, fort¬ 
sattes Ernæringen alligevel saa fuldstændig, at en Rose*) ikke 
alene havde Blomsterknop oven for Sammenpodningsstedet, 
men ogsaa en anden kraftig Knop neden for Forenings¬ 
punktet — imellem dette og den tidligere Flaskes Munding — 
var kommen til Udvikling, efter at Flasken var tagen bort. 
Altsaa maatte de ernærende Safter nu gaa ned formodentlig 
igjennem det samme Hvidved, hvorigjennem de før stege 
op. Og hvad var det for en Kraft, som drev dem nedad ? 
Det maa være det Dies Trang, der sad nedenfor og som 
trak Saften til sig for at komme til Udvikling. Da den 
fik Saften oppe fra, skjød den straks yppig i Veiret. Her 
er altsaa ingen Analogi med Blodcirkulationen hos Dyrene, 
som flyder igjennem forskjellige Aar er til og fra Hjertet. 
Hos Planterne synes Safterne at kunne stige baade op og 
ned gjennem de samme Kar, eftersom Livsorganerne trænge 
til dem. Det forekommer mig, at man maa komme til et 
lignende Resultat ved Betragtning af de Grene, som podes 
sammen i modsat Retning — være sig horisontal eller 
*) Exemplaret blev forevist. 
