340 
arvense. Han udtaler saaledes (1. c. p. 300) sin Forbau¬ 
selse over, at han i flere Aar fra Slutningen af April til 
Hast har iagttaget disse Spermogonier paa Cirs. arv. uden 
at de, som ellers er Tilfældet, ble ve efterfulgte af egentlige 
Exanthemer; han har formodentlig ventet, at der vilde 
fremkomme Aecidier, og har ikke villet anse den Spermo- 
gonierne efterfølgende Uredo for at staa i Forhold til disse. 
Leveillé (Diet. univ. d'hist. nat. 1848. Tome XII. p. 775) 
anfører, at Mange ikke kunne forstaa, hvorfor Persoon har 
kaldet den paa Cirs. arv. forekommende Rust Uredo sua- 
veolens. Dog synes det heller ikke, at Leveillé har havt 
nogen skarp Lugtesans, thi han siger, at man maa inde¬ 
slutte den angrebne Tidsel i en Æske, og lade den blive 
der i nogen Tid, man vil da ved Aabningen mærke en 
svag Duft, som ligner Orangeblomstens. Meningerne have 
ogsaa været meget delte om Duftens Natur. Link fandt 
den ubehagelig; Tulasne sammenlignede den med Pilenes 
Pollen; de Bary (Untersuch. tib. d. Brandpilze, S. 57) finder, 
at den mest minder om den Duft, som Blomsterne af Oeno- 
thera biennis udvikle om Aftenen. Intet Sted har jeg set 
anført, hvad der forekommer mig mest paafaldende, at den 
meget stærke sødlige Duft, der efter min Erfaring stedse 
er tilstede i Spermogoniestadiet, mest levende, men i poten¬ 
seret Grad, minder om selve Tidselblomsternes Duft, og da 
særlig om den, der udvikles hos Hunblomsterne af Cirsium 
arvense. Leveillé opstillede iøvrigt i nys nævnte Værk en 
ny Slægt, Trichobasis , hvortil han henregnede Tidselrusten, 
saa at denne en Tidlang hos forskjellige Forfattere gik under 
Navn af Trichobasis suaveolens. 
Medens de hidtil omtalte Synonymer udelukkende 
referere sig til den første Generation og navnlig dennes 
Spermogonier og Stylosporer, saa træffes første Gang Spor 
af, at man muligen har iagttaget den anden Generation, 
hos Strauss (Wett. Annal. II. 1810), uden at den dog i 
mindste Maade er antagen at staa i nogen Forbindelse med 
hin. Der gjøres nemlig (1. c. p. 97 og 103) Forskjel paa 
