363 
den fortvexande stammen hafva dessa blad en begränsad 
utveckling; de nedre på grenarne affalla successivt, under 
det nya framkomma på de ofre fortvexande grenarne. Det 
är, kan man nästan säga, i bladens axiller som fructifica- 
tions grenarne hafva sin plats — ehuru dessa sednare icke 
förhålla sig till sitt stödje-blad, som nya grenar framkom¬ 
mande ifrån axillen. Om således hos Algerne några delar 
äro berättigade att anses såsom blad, så torde det vara 
dessa bladlika delar hos Sargassum-arterne. Hos de vanliga 
Sargassum- arterne är det icke lätt att afgöra huru bladen 
egentligen bildas. Äfven ett tunnt Sargassum-blad (t. ex. 
af Sarg. tenue) utgöres af yttre och inre cell-lager, deri 
cellerne äro små och ordnade på ett sätt, som gör iaktta¬ 
gandet af cellernes utvecklingsordning förknippadt med stor 
svårighet, åtminstone för den som är mindre vand vid dessa 
slags observationer. Både sjelfva spetsen och tänderne i 
kanten af bladet utgöras af cell-complexer, hvilket redan 
torde antyda att cellul-utvecklingen icke är lika enkel som 
hos en Dictyota. Det är emedlertid medDictyota såsom 
exempel, som man synes antaga att icke blott hos Fuca- 
ceerne utan väl äfven hos Laminarieerne — att sluta af den 
jemförelse Nægeli gör mellan Fucaceernes scaphidier och 
en på ytan utbredd sorus — utvecklingen utgår från del¬ 
ningen af en terminal-cell. 
Genom jemförelse af olika Sargassum-former blifver 
det dock temligen tydligt, att det är genom en fortgående 
utveckling af den mångcelliga spetsen som de olika delarne 
anläggas och tillvexa. De öfre delarne äro således här de 
yngste; de nedre, en gång fullbildade, synas icke vidare 
förändras. Det gifves en grupp af nyholländska Sargasser, 
som utmärka sig derigenom att de nedre bladen på stam¬ 
men hafva en helt annan form och en annan function än 
de öfre. En art (S. h eter omor p hum) har de nedre bladen 
breda, pinnatifida, och särdeles väl förtjenande att betecknas 
som ,,quercifolia“, under det de öfre äro nästan trådsmala, 
mer eller mindre delade med syl-lika delar. De nedersta 
