unga blad — innan de ännu fått en lineas längd — så är 
det lätt att iakttaga det mycket ovanliga bildningssätt, 
hvarigenom bladen hos Claudea uppkomma. Det visar sig 
af dessa att bladet anlägges som ett litet lancett-likt blad 
af ganska vanlig form och structur (Fig. 1). En longitudinel 
cellrad (något sednare flera rader) bildar det unga bladets 
costa, och från denna cellrad utgå åt båda sidor de laterala 
celler, som bilda det lilla bladets lamina. Man ser tydligen 
att bladet tilvexer genom en fortgående utveckling och del¬ 
ning af den terminala cellen. Uti detta stadium företer det 
unga bladet bilden af en Delesseria (Del. Hy pog lossum). 
Men snart inträda förändringar af den egendomligaste be¬ 
skaffenhet. Det lilla bladets båda kanter böja sig nämligen 
tilbaka på ömse sidor om costan, — såsom det synes alltid 
något snedt, så att den ena af de tillbakaböjde kanterne 
blir något bredare än den andra — och sjelfva bladet kröker 
sig samtidigt, så att costan mellan basen och spetsen synes 
svagt bågformig. På det sålunda bågformigt böjda bladets 
convexa sida vidtager derefter en ny cellbildningsprocess, 
i det hvarje cellul i den medlersta cellraden, som bildar sjelfva 
costan, får en lateral udvidgning, som småningom tilvexer 
och afsnöres till en ny cellul, genom hvars utveckling 
och delning — på samma sätt som toppcellens, i det ur¬ 
sprungliga bladet — bildas ett nytt blad. Det lilla prim åra 
bladet (Fig. 2) kommer sålunda att bära en serie af nya blad, 
utgående ifrån costans medellinie, ifrån de mycket regel¬ 
bundet stälda och ännu föga förlängda celler, som bilda 
denna. Jag har trott mig se att dessa secundära blad voro 
ursprungligen utgående alternerande något åt höger och 
venster ifrån costans midtel-celluler, men att de snart synas 
stälda i en enda rad, och naturligtvis mycket tätt intill 
. hvarandra. De secundära bladen hafva till en början samma 
form som det prim åra (flata, lancettlika, sammanfogade af 
celler, som ordnas på samma sätt) och förhålla sig aldeles 
som dessa: deras kanter, som dock äro smalare, blifva till¬ 
bakaböjde, och från den svagt bågformiga midtelraden af 
