369 
Fig. 2 ungt sammansatt blad af Claude, a elegans; a det 
primära småbladet, hvars kanter äro tillbaka* 
vikna, och från hvars medlersta cellrad de secun- 
dära småbladen (b.) framkommit. Från dessa secun- 
dära småblad (b.) har en ny serie af blad (c.) fram¬ 
skjutit, som sammanbinda likasom genom tvärbalkar 
de secundära bladen. Från de tertiära bladen (c.) 
framkommer en ny serie af småblad, som äro paral- 
lela med de secundära. Uti det sammansatta bla¬ 
dets öfre del ser man de olika småbladen ännu fria. 
Fig. 3 framställer en mindre del af Fig. 2 starkare försto¬ 
rad. De secundära bladen (b) utgå vid a från det 
primära bladet; (c) äro de tertiära bladen, utgående 
ifrån det nedre secundära bladets costa, och små¬ 
ningom sammanväxade med det öfras ryggsida; (d) 
är en ny serie af blad, utgående ifrån de tertiära 
bladen. Cellulställningen i de olika seriernes blad 
är delvis antydd. 
Fig. 4 är tvärsnitt af ett äldre secundärt blad, hvars mid- 
telparti (costa) nu är, starkt utveckladt; man ser de 
båda urspungliga sidorne af laminan såsom tillbaka- 
vikna kanter (k); uppåt och nedåt synes lemningar 
af tertiära blad. 
Adjunkt Hellbom omdelte derpaa en Afhandling om 
og holdt et Foredrag over Nerikes Lavvegetation: 
Efter en kort framställning af landskapets begränsning 
och geologiska förhållanden, för så vidt dessa kunde utöfva 
något inflytande på lichen floran, hvarunder upplystes, att 
de hufvudsakliga bergformationerna äro granitartad gneis 
. (gränshöjderna och tvenne tvärsöfver landskapet löpande åsar), 
kornig kalksten nedanför norra och vestra gränshöjden, 
samt silur is k sandsten och kalksten, här och där åt¬ 
följda af Alunskifer och Orsten på slättbygden, af- 
handlades lafvegetationens olikhet på olika bergarter, syn- 
2 * 
