541 
mediko-filosofiska kandidatexamen mera förlorat än vunnit 
såsom iakttagare. Professor Anders Retzius hade redan 
på sin tid kraftigt uttalat sig i denna riktning och klagat 
öfver, att kandidaterna, som studerade anatomi, icke kunde 
se d. v. s. observera. Denna brist på förmåga „att se“ vore 
en bedröflig följd af det sätt hvarpå studierna så väl i sko¬ 
lorna som under de första åren vid universiteten bedrefvos, 
ty när man under flera år tillbragta på skolbänken ingen¬ 
ting iakttagit i naturen och sedermera ålades att vid uni¬ 
versitetet studera efter ett visst schema, kunde man svår¬ 
ligen blifva naturforskare, och säkert vore, att naturveten¬ 
skapernas studium i Sverige stode på tillbakagående 
till följd af undervisningssättet i skolorna och examen vid 
universiteterna. Tal. instämde fullkomligt i prof. Keys förslag 
och vore med honom fullt öfverens, att naturvetenskaperna 
äro ytterst vigtiga icke blott såsom allmänt bildningsmedel, 
utan äfven såsom pedagogiskt uppfostringsmedel och sär- 
skildt af betydelse såsom förberedelse till de medicinska 
studierna, ty läkaren borde om någon kunna observera 
fenomenen och på grund af sina iakttagelser behandla 
sjukdomarne. 
Expeditionschef Kierulf vilde erindre om, at i Prof. 
Boecks Fremstilling S. 139 i den omdelte Bog stod: „Ved 
senere emaneret Lov angaaende Inskriptionsexamen ved 
Universitetet vil man kunne blive indskreven som akade¬ 
misk Borger efter en Examen, hvor der fordres for en væ¬ 
sentlig Del mathematiske og naturvidenskabelige Kundskaber, 
men da saadan Examen først efter nogle Aars Forløb 
vil komme til at blive afholdt, vil nogen nærmere For¬ 
klaring angaaende sammes Indhold for Tiden være over¬ 
flødig/ 4 I Norge var ved nylig emaneret Lov Skoleunder¬ 
visningen bleven delt i to mer eller mindre forskjellige 
Dele. Man havde en Middel-Skole fra omtrent 10—14 
Aars Alderen; under hele denne Tid var Undervisningen ens, 
men derfra gik man over i to Gymnasier, en, hvori Klassi- 
