631 
ning, paa Kysten maaske enkelte gotiske eller nordiske 
Indvandrere, men en stor Del af Landet har været ubeboet. 
Man vil heraf se, at, naar man endnu i vore Dage jævnlig 
kan læse, at Lapper og Finner engang have boet i hele Nor¬ 
den, og det særlig skulde være dem, der udgjorde Befolk¬ 
ningen her i Stenalderen, saa er dette grebet ud af Luften. 
Hvad Finnerne angaar — naar man derved tænker sig de samme, 
som nu bo i Finland — er det absolut urigtigt, det er en 
Paastand, som nu tildags bor forsvinde af de historiske 
Boger, og for Lappernes Vedkommende er det paa samme 
Maade ikke blot aldeles ubevisligt, men ogsaa af forskjel¬ 
lige Grunde i hoieste Grad usandsynligt, saaledes som det 
nu indrommes af de nyeste og bedste Forfattere (f. Ex. J. A. 
Friis og v. Diiben). 
Hvilket Folk Stenalderfolket har været, er for Gieblik¬ 
ket et ørkesløst Spørgsmaal, og man vil næppe nogensinde 
faa fuld Rede derpaa. Om Stenalderfolket kan det i For- 
bigaaende bemærkes, at det i ethvert Tilfælde næppe kan 
have hørt til den jafetiske Æt, og dette kan maaske sluttes 
af en ren sproglig Grund. Der er nemlig i de jafetiske Sprog 
Benævnelser for forskjellige Metaller, navnlig for Kobber 
og Guld, som ere udbredte i en stor Del af disse Sprog. 
Kobber hedder saaledes paa Latin æs, der er det samme 
Ord som gotisk aiz og Sanskrit ajas; dette sidste 
betyder vel Jern, men' oprindelig maa det have be¬ 
tegnet Kobber, en Overgang i Betydning, hvortil vi have 
Paralleler ogsaa i andre Sprog. Da nu dette Ord er gjen- 
nemgaaende i saa mange jafetiske Sprog, kan man deraf 
slutte, at det maa have været tilstede, inden de forskjellige 
jafetiske Sprog skilte sig ad, eller paa den Tid, da man 
endnu havde et fælles jafetisk Folk og Sprog; men havde 
man Benævnelsen, maa man naturligvis ogsaa have kjendt 
Gjenstanden, altsaa man maa allerede den Gang have kjendt 
Kobberet; med andre Ord, paa den Tid, da de jafetiske 
Sprog skilte sig ad, maa man have været i en Broncealder. 
Derimod er Benævnelsen paa Jern aldeles forskjellig i de 
