t>43 
länder under bronsåldern införda saker, som ej sällen anträffas i 
Sverige, äro ofta prydda och arbetade på annat sätt; stundom 
äro de t. ex. utsirade med större och mindre drifna punkter, 
som bilda fogelfigurer, konsentriska kretsar m. m. 
Innan tal. sedan öfvergick till frågan om fornsaks- 
typerna under bronsåldern, fästade han uppmärksamheten 
på den allmänt gällande lag enligt hvilken en äldre, simp¬ 
lare typ vanligen länge lefver qvar vid sidan af de yngre, 
mera fulländade typer, som utvecklat sig ur den förre. 
Man måste derföre städse vid undersökningar af denna 
art i första rummet fästa sig vid typens relativa ålder 
och icke låta förvilla sig deraf, att exemplar af en äldre 
typ någon gång kunna förekomma i fynd från en yngre 
tid än den, till hvilken typen egentligen hör. 
De fornsaksformer som tal. för den nu föreliggande 
frågan isynnerhet ansåg vara af vigt och derföre utförligare 
behandlade voro*): 
1) Celter. Ur de efter flintyxorna kopierade simpla 
bronskilarne (fig. 138 i „Svenska forns.“**) utvecklade sig 
först sådane skaftcelter med uppstående kanter som fig. 140, 
141, och dessa gåfvo småningom upphof dels åt skaft¬ 
celter af samme typ som figur 117, dels hålcelter***). 
Denna utveckling, som genom en mängd mellanformer lätt 
kan följas, torde emellertid hafva egt rum utom Sverige, 
*) Emedan den följande delen af föredraget icke kan fullständigt 
återgifvas utan att åtföljas af ett stort antal teckningar, 
hafva vi här endast i största korthet angifvit gången deraf 
och få hänvisa dem som möjligen kunna vara intresserade 
för ämnet till Dr. Montelii afhandling om „Bronsåldern i 
norra och mellersta Sverige 11 (införd i 3die delen af „Anti- 
q varisk Tidsskrift för Sverige“), der förf. redogör för flere af 
bronsålderns vigtigaste typer. 
**) Denna och följande fig. hänvisa till Dr. Montelii arbete 
„Svenska fornsaker“ (atlas till „Sveriges forntid"). 
***) Se Compte rendu för arkeologiska Kongressen i Bologna 1871, 
sid. 292, . 
41 * 
