650 
kjedel-Explosioner ved hyppig at lade foretage et sagkyndigt 
Eftersyn af Medlemmernes Darapkjedler. Disse Foreninger 
vinde stedse mere Udbredelse, og det er almindelig erkjendt, 
at de give Kjedeleierne en Sikkerhed for, at deres Kjedler 
ere i forsvarlig Stand, som næppe knude opnaas ad ander. Vei. 
Jeg ønsker derfor at faa Spørgsmaalet om periodisk Efter¬ 
syn af Darapkjedler bragt paa Bane i Sektionen for Ingeniør¬ 
fagene ved det skandinaviske Naturforskermøde, som agtes af¬ 
holdt i Kjøbenhavn 1873. Diskussionen kunde maaske tænkes 
at dreie sig 
for det første, om Ønskeligheden af et saadant Eftersyn over¬ 
hovedet; 
for det andet, om Eftersynet bør foretages af Staten eller af 
private Foreninger af Kjedeleiere; 
for det tredie, om disse Foreninger skulle organiseres som 
Assuranceselskaber 11 . 
Det vil være Forsamlingens Medlemmer bekjendt, at 
der i Aarenes Løb er fremsat en Mængde forskjellige An¬ 
skuelser om Aarsagerne til Dampkjedlers Explo¬ 
sion. De ved en saadan Begivenhed foraarsagede Ulykker 
have været saa store, og Explosionerne ere skete med en 
saadan Voldsomhed, at man ikke har kunnet tænke sig, at 
den Kraft, der i ethvert givet Oieblik af en Dampmaskines 
Gang er i Forraad tilstede i Kjedlen, ved pludselig at 
frigjøres, skulde kunne foraarsage saadanne Ulykker, som 
Tilfældet har været, og man har derfor gjort forskjel¬ 
lige Gisninger om Aarsagerne til disse Begivenheder. Man 
har saaledes tænkt sig, at Vandet i Kjedlen kunde 
antage en høiere Temperatur end den, der sva¬ 
rede til Spændingen, medens Maskinen stod stille, 
f. Ex. under Folkenes Maaltider, eller man har antaget, at 
Vandstanden i Kjedlen, saaledes som det undertiden sker, 
kunde synke saa dybt, at Kjedelpladerne bleve glø¬ 
dende — disse kunne ogsaa blive glødende ved Løsrivning af 
Kjedelsten — og naar da Faren opdagedes, og Vand pludselig 
blev pumpet ind, kunde dette først komme i Varmestadig- 
hedstilstand som Draaben i det Leidenfrostske Forsøg og 
derpaa pludselig udvikle saa stor en Dampmængde, at 
